% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% general.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

Na Linux so bili preneseni resnično vsi pripomočki, ki jih lahko
pričakujete v standardni izvedbi Unixa, vključno z osnovnimi ukazi,
kot so \texttt{ls}, \texttt{awk}, \texttt{tr}, \texttt{sed},
\texttt{bc} in \texttt{more}.  Domače delovno okolje drugih sistemov
Unix je prenešeno tudi v Linux.  Vključeni so vsi standardni ukazi in
pripomočki.  (Novi uporabniki Unixa ali Linuxa bi morali pogledati
poglavje~\ref{chap-tutorial} za uvod v osnovne ukaze Unixa.)

Na razpolago je mnogo urejevalnikov besedil, vključno z urejevalniki
\texttt{vi}, \texttt{ex}, \texttt{pico}, \texttt{jove}, \texttt{joe}
in GNU Emacs, in različic, kot je XEmacs, ki razširja zmožnosti
sistema X~Window System.  Urejevalnik besedil, ki ste ga najbolj
navajeni uporabljati, je verjetno prenesen tudi na Linux.

Izbira navadnega urejevalnika besedil je zanimiva.  Veliko uporabnikov
Unixa ima raje >>preproste<< urejevalnike, kakršen je \texttt{vi}.
(Avtor izvirnika je napisal to knjigo z \texttt{vi}.)  A \texttt{vi}
ima zaradi svoje starosti precej omejitev in sodobni urejevalniki, kot
je Emacs, so vse bolj priljubljeni.  (Slovenski prevajalec te knjige
je uporabil Emacs.)  Emacs podpira popoln jezik in interpreter na
Lispu temelječih makro ukazov, močno skladnjo ukazov in druge
razširitve.  Obstajajo paketi makro ukazov za \texttt{emacs}, ki vam
omogočajo branje elektronske pošte in novic, urejanje vsebine imenikov
in celo sodelovanje v psihoterapevtskih seansah umetne inteligence
(nepogrešljivo za hekerje Linuxa pod stresom).

Večina osnovnih pripomočkov Linuxa spada med programje GNU.
Pripomočki GNU podpirajo napredne odlike, ki jih ne najdete v
standardnih različicah programov za BSD ali UNIX System V.  Na primer,
GNU-jev klon \texttt{vi}, \texttt{elvis}, vključuje strukturiran makro
jezik, ki se razlikuje od prvotne izvedbe.  Pripomočki GNU pa vendarle
nameravajo ostati združljivi s svojimi ekvivalenti v BSD in System V.
Mnogo ljudi ima različice GNU za boljše od originalov.

\textbf{Ukazna lupina} (angl.\ shell) je program, ki bere in
izvaja uporabnikove ukaze.  Mnoge ukazne lupine ponujajo še dodatne
lastnosti, kot so \textbf{nadzor opravil}, upravljanje več hkratnih
procesov, preusmeritev vhoda in izhoda ter ukazni jezik za pisanje
\textbf{lupinskih skriptov}.  Lupinski skript je program v ukaznem
jeziku lupine in je analogna paketni datoteki (angl.\ batch) v
MS-DOS-u.

Za Linux je na voljo veliko tipov ukaznih lupin.  Najpomembnejša
razlika med lupinami je ukazni jezik.  Na primer, lupina C SHell
(\texttt{csh}) uporablja ukazni jezik, podoben programskemu jeziku C.
Klasična Bournova lupina Bourne SHell \texttt{sh} uporablja drug
ukazni jezik.  Izbira ukazne lupine pogosto temelji na ukaznem jeziku,
ki ga ponuja, in v veliki meri določa kakovost vašega delovnega okolja
v Linuxu.

Ukazna lupina GNU Bourne Again SHell (\texttt{bash}) je različica
Bournove ukazne lupine in ima veliko naprednih odlik, kot so
nadzor opravil, zgodovina ukazov, dopolnitev imen ukazov in datotek,
\texttt{emacs}-u podoben vmesnik za urejanje ukazne vrstice ter
druge zmogljive razširitve standardnega jezika Bourne Shell.  Druga
priljubljena lupina je \texttt{tcsh}, različica C-jevske lupine
\texttt{csh} z napredno funkcionalnostjo, podobno tisti v
\texttt{bash}.  Ostale lupine vključujejo \texttt{zsh}, malo ukazno
lupino, podobno Bournovi; Kornovo ukazno lupino (\texttt{ksh});
BSD-jevsko \texttt{ash}; in \texttt{rc}, ukazno lupino Plan 9.

Če vaš sistem uporabljate le vi in boste venomer uporabljali
\texttt{vi} in \texttt{bash} kot svoj urejevalnik besedil in
ukazno lupino, ni nobenega razloga za namestitev drugih urejevalnikov
besedil ali ukaznih lupin.  Pristop >>naredi si sam<< prevladuje med
mnogimi hekerji in uporabniki Linuxa.
