% caldera
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>


% \pagebreak

\section{Caldera OpenLinux}
%\markboth{Pridobitev in namestitev Linuxa}{Caldera OpenLinux}
\namedlabel{caldera-installation}
\index{Caldera|see{distribucija}}
\index{distribucija!Caldera OpenLinux|(}

\emph{Ta razdelek o distribuciji Caldera OpenLinux je napisal
Evan Leibovitch.}

% deals with issues specific to the Caldera releases of
% Linux, how to install the current release (Caldera OpenLinux) and
% prepare for the steps outlined in the following chapters. It is
Ta razdelek namerava biti dodatek vodnikom Getting Started Guides, ki
jih Caldera prodaja skupaj z vsemi svojimi izdelki za Linux.  V tem
razdelku so sklici na vodnik \emph{Getting Started Guide for Caldera
Open Linux Base\/} označeni kot sklici na >>Vodnik<<.

% \subsection{What is Caldera?}
%
% The beginnings of Caldera the company come from an internal Novell
% project called ``Corsair''. While Novell had owned UNIX System V in
% the early 1990s, Corsair was formed to see if there were things Novell
% could learn from Linux.
%
% Corsair was a casualty of the changing of the guard at Novell that
% also caused it to sell off UNIX to SCO and WordPerfect to
% Corel. Novell founder Ray Noorda gave startup capital to this group
% with the intention of making Linux available in a manner that would be
% as acceptable to business users and corporate MIS as commercial
% versions of UNIX. Caldera is a privately-held company based in Orem,
% Utah.
%
% The implementation of this goal has resulted in a series of
% Linux-based products that have ``broken the mold'' in a number of
% ways. Caldera was the first Linux distribution to bundle-in commercial
% software such as premium X servers, GUI desktops, backup software and
% web browsers; at the time of writing, Caldera is the only Linux
% distribution officially supported by Netscape.
%
% \subsubsection{The Caldera Network Desktop}
%
% Caldera's first product, the Caldera Network Desktop (CND), was
% released to the public in early 1995 in a \$29 ``preview'' form (a
% rather unusual manner to run a beta test), and in final release
% version in early 1996. The CND was based on the 1.2.13 Linux kernel,
% and included Netscape Navigator, Accelerated-X, CrispLite, and the
% Looking Glass GUI desktop. It also was the first Linux release to
% offer NetWare client capabilities, being able to share servers and
% printers on existing Novell networks. Production and sale of CND
% ceased in March 1997.
%
% \subsubsection{Caldera OpenLinux}
%
% In late 1996, Caldera announced its releases based on the Linux 2.0.25
% kernel would be named Caldera OpenLinux (COL) and would be made
% available at three levels;
%
% \begin{itemize}
%
% \item COL Base, which includes Navigator, CrispLite, and the Metro-X server;
%
% \item COL Standard, which would add the Netscape FastTrack secure web
% server, Adabas D personal edition server, the StarOffice desktop 
% productivity suite, and NetWare connectivity;
%
% \item COL Deluxe, which incorporates all the features of Standard and
% also offers NetWare \em server \em capabilities.
% 
% \end{itemize}
% 
% As this is written, only the COL Base and COL Standard releases are shipping,
% and feature sets of the other packages are still being determined.
% For specific and up-to-date lists of the comparative features of the
% three levels, check the Caldera web site {\tt (http://www.caldera.com)}.
%
% Because all three levels of COL build on the Base release, all three
% are installed the same way. The only difference is in the different
% auxiliary packages available; their installation and configuration
% issues are beyond the scope of this guide. Most of COL's add-on
% packages contain their own documentation; check the {\tt /doc} directory of
% the Caldera CD-ROM for more details.

\subsection{Pridobitev distribucije Caldera OpenLinux}

Za razliko od večine drugih distribucij Linuxa, Caldera OpenLinux
(COL) ni dostopna za jemanje z Interneta niti se je ne sme prosto
razširjati ali posojati.  Tako je zaradi komercialnih paketov, ki so
del COL.  Medtem ko je večina komponent COL pod licenco \emph{GNU
Public License}, pa to ne velja za komercialne komponente, kot sta
Looking Glass in Metro-X.  V seznamu paketov, vključenih na medij s
COL, ki se začne na strani 196 Vodnika, so komercialni paketi označeni
z zvezdico.

COL je dostopna neposredno od podjetja Caldera ali po omrežju
partnerjev, ki so se zavezali podpirati izdelke podjetja Caldera.  Ti
partnerji lahko navadno ponudijo uporabnikom Caldere profesionalno
pomoč, nastavitev sistema in vaje.  Za trenutni seznam partnerjev
obiščite spletno stran Caldere.

\subsection{Priprave na namestitev distribucije Caldera OpenLinux}

Caldera podpira enako strojno opremo kot katerakoli druga izdaja
Linuxa na jedrih 2.0.  Dodatek~A v Vodniku našteva večino podprtih
vmesnikov SCSI in nastavitvene parametre, potrebne za veliko strojnih
kombinacij.

Vodnik za Caldero vključuje delovni list, ki vam pomaga, da imate pri
roki vse podrobnosti vašega sistema, ki jih boste potrebovali za
namestitev.  Pred začetkom namestitve je ta list zelo priporočljivo
izpolniti; čeprav nekateri parametri, kot so omrežni, niso potrebni za
samo namestitev, je navadno lažje narediti vse naenkrat, kot pa da se
morate vračati.  Včasih se temu ne da izogniti, a v času namestitve
naredite toliko, kot je le mogoče.

\subsection{Ustvarjanje zagonskih in modulskih disket}

Distribuciji COL nista priloženi disketi, potrebni za namestitev.
Vpleteni sta dve disketi; ena je za zaganjanje, druga pa je
>>modulska<< disketa, ki vsebuje veliko strojnih gonilnikov.

Čeprav Vodnik priporoča, da ustvarite disketi s kopiranjem iz
CD-ROM-a, je navadno bolje nabaviti novejši različici disket s spletne
strani Caldere.  Slike disket na starejših CD-ROM-ih imajo napake, ki
povzročajo težave, posebej pri namestitvah z uporabo diskov SCSI in
velikih particij.

Novejše različice slik obeh disket vzemite s strežnika FTP Caldere.  V
imeniku \texttt{pub/col-1.0/updates/Helsinki} boste našli kopico
oštevilčenih imenikov.  Preverite jih v padajočem vrstnem redu -- tako
boste dobili najnovejši različici.

Če ima eden od teh imenikov podimenik, imenovan \texttt{bootdisk}, je
vsebina tega imenika to, kar iščete.

Poiskati bi morali dve datoteki:
\begin{tscreen}
install-2.0.25-\cparam{XXX}.img \\
modules-2.0.25-\cparam{XXX}.img
\end{tscreen}
Namesto \textsl{XXX} bo napisana številka različice slik disket.
V času tega pisanja sta trenutni sliki \texttt{034} in jih
najdete v imeniku \texttt{001}.

Ko imate ti dve sliki, ju prenesite na dve disketi, kot je opisano za
splošno namestitev na strani~\pageref{sec-rawrite}, z uporabo
dosovskega programa \texttt{RAWRITE.EXE}, priloženega CD-ROM-u s COL
ali z \texttt{dd} na sistemu Linux.

CD-ROM Caldere lahko tudi zaženete, če to dovoljuje vaš sistemski
BIOS, a po možnosti uporabite raje zgoraj omenjeni disketi.  Novejši
sta in vsebovali bosta popravke hroščev, ki jih na različici na CD-ju
še ne bo.

\subsection{Priprava trdih diskov}

Ta postopek ni nič drugačen kot pri drugih distribucijah Linuxa.
Uporabiti morate \texttt{fdisk} na vašem zagonskem trdem disku, da
naredite vsaj dve particiji Linuxa, eno za izmenjalno področje in eno
za korenski datotečni sistem.  Če nameravate pripraviti vaš sistem, da
bo lahko zaganjal dva operacijska sistema (COL in še enega, kot so
Microsoft Windows, MS-DOS ali OS/2), je navadno bolje, da namestite
COL nazadnje.  Program \texttt{fdisk} za Linux prepoznava >>tuje<<
tipe OS bolje kot orodja za razdelitev diska večine drugih
operacijskih sistemov.

Zaženite sistem z zagonske (ali morda modulske) diskete in poženite
\texttt{fdisk}.  COL morate povedati, kakšne tipe diskov in diskovnih
krmilnikov imate.  Če Linux ne bo prepoznal vašega trdega diska, ne
pridete niti tako daleč, da bi vstopili v \texttt{fdisk}!

Zato sledite zagonskim navodilom v Vodniku od koraka 2 na straneh
33--36.  Tokrat vam še ni treba nastavljati ali zaznavati CD-ROM-ov
ali mrežnih kartic; vse, kar je pomembno na tej točki, je, da Linux
>>vidi<< zagonski trdi disk, da ga bo lahko razdelil s pripomočkom
\texttt{fdisk}.  Na strani 28 v Vodniku je kratek opis
\texttt{fdisk}-a za Linux.

Ne pozabite, da morate z orodjem \texttt{fdisk} vzpostaviti korenski
datotečni sistem kot domorodni Linux Native (tip 83) in vaš izmenjalni
prostor Linux Swap (tip 82) kot novi particiji.  Kratka razlaga,
koliko izmenjalnega prostora morate dodeliti, je ponujena na strani 10
v Vodniku.

\blackdiamond
Takoj ko dodelite prostor vsem particijam in trajno zapišete
particijsko tabelo na disk, morate ponovno zagnati računalnik.
\index{distribucija!Caldera OpenLinux|)}
