% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% postinstall.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

\subsection{Problemi po namestitvi Linuxa}
\label{sec-install-probs-postinstall}

\index{namestitev!problemi po namestitvi|(}

Porabili ste celo popoldne za namestitev Linuxa.  Da bi naredili
prostor zanj, ste izbrisali vaše particije za MS-DOS in OS/2 ter v
solzah pobrisali vaše izvode igric SimCity in Wing Commander.  Ponovno
zaženete sistem in nič se ne zgodi.  Ali še slabše, \emph{nekaj} se
zgodi, a to ni tisto, kar bi se moralo zgoditi.  Kaj naj storite?

Na strani~\pageref{sec-install-probs-booting} obravnavamo nekaj
najpogostejših težav, ki se lahko zgodijo ob zaganjanju namestitvenega
medija za Linux -- veliko od teh problemov se lahko pojavlja tudi
tukaj.  Poleg tega ste morda žrtev ene od naslednjih bolezni.

\subparagraph*{Težave z zagonom Linuxa z diskete}
\index{namestitev!težave z zagonom}
\index{zagon!težave}

Če za zagon Linuxa uporabljate disketo, morate morda ob zagonu
določiti lokacijo vaše korenske particije Linuxa.  To je posebej res,
če uporabljate samo originalno namestitveno disketo in ne prilagojene
zagonske diskete, ki ste jo ustvarili med namestitvijo.

Med zaganjanjem z diskete držite \key{Shift} ali \key{Ctrl}.  To bi
vam moralo priklicati zagonski menu.  Pritisnite \key{Tab} za seznam
dostopnih izbir.  Na primer, veliko distribucij vam dovoljuje vpis
\begin{tscreen}
boot: \emph{linux hd=\cparam{particija}}
\end{tscreen}
v zagonskem menuju, kjer je \textsl{particija} ime korenske particije
Linuxa, kot je \texttt{/dev/hda2}.  Preverite dokumentacijo vaše
distribucije za podrobnosti.

\subparagraph*{Težave z zagonom Linuxa s trdega diska}
\index{namestitev!težave pri zagonu}
\index{zagon!težave}
Če ste izbrali namestitev nalagalnika LILO namesto ustvarjene zagonske
diskete, bi morali biti zmožni zagnati Linux s trdega diska.  Vendar
avtomatizirani namestitveni postopek nalagalnika LILO, ki ga uporablja
veliko distribucij, ni vedno popoln.  Lahko naredi veliko napak pri
domnevah o ureditvi vaših particij in morali boste ponovno namestiti
LILO, da bo vse delovalo.  Namestitev nalagalnika LILO je pokrita v
poglavju~\ref{chap-sysadm-num}.

\begin{itemize}
\item \textbf{Sistem poroča, da se z diska ne da zaganjati sistema
in da morate vstaviti nov sistemski disk (>>\texttt{Drive not
bootable---Please insert system disk.}<<)} Glavni zagonski zapis trdega
diska je nekako pokvarjen.  V večini primeri je to neškodljivo in vse
na vašem disku je nedotaknjeno.  Obstaja nekaj poti okoli tega:

\begin{enumerate}
\item Med razdelitvijo vašega diska s \texttt{fdisk}-om ste morda
pobrisali particijo, ki je bila označena kot >>aktivna<< (angl.\
active).  MS-DOS in drugi operacijski sistemi poskušajo v času zagona
zaganjati z >>aktivne<< particije (Linux se ne zmeni, ali je particija
>>aktivna<< ali ne).  Morda boste lahko zagnali sistem z zagonske
diskete za MS-DOS in pognali \texttt{FDISK.EXE} za nastavitev
aktivnostne zastavice na vaši particiji za MS-DOS in vse bo v redu.

Drug ukaz, ki ga velja poskusiti (z MS-DOS-om 5.0 ali poznejšim), je:
\begin{tscreen}
\emph{FDISK /MBR}
\end{tscreen}
Ta ukaz poskuša ponovno zgraditi glavni zagonski zapis trdega diska za
zaganjanje MS-DOS-a, tako da prepiše LILO.  Če nimate več MS-DOS-a na
vašem trdem disku, boste morali zagnati Linux z diskete in pozneje
poskušati namestiti LILO.

\item Če ste ustvarili particijo za MS-DOS z uporabo \texttt{fdisk}-a
za Linux ali obratno, lahko srečate to napako.  Particije za MS-DOS bi
morali ustvarili le z različico \texttt{FDISK.EXE} za MS-DOS.  (To
velja tudi za druge operacijske sisteme.)  Najboljša rešitev je, da
začnete od začetka in pravilno razdelite svoj disk, ali da le
pobrišete in ponovno ustvarite problematične particije s pravilno
različico \texttt{fdisk}-a.

\index{namestitev!LILO}
\index{LILO!namestitvene težave}
\item Namestitvenemu postopku za LILO je morda spodletelo.
V tem primeru morate zagnati sistem z vaše zagonske diskete za Linux
(če jo imate) ali z izvornega namestitvenega medija.  Katerikoli od
teh dveh medijev bi moral ponujati izbire za določitev korenske
particije Linuxa za uporabo ob zagonu.  V času zagona držite
\key{Shift} ali \key{Ctrl} in pritisnite \key{Tab} v zagonskem menuju
za seznam izbir.

% If all else fails you can just boot Linux from floppy until you have the
% system configured to the extent where you can attempt to re-install LILO.

\end{enumerate}

\item \textbf{Ko zaganjate sistem s trdega diska, se zažene
MS-DOS (ali drug operacijski sistem) namesto Linuxa.}  Najprej se
prepričajte, da ste ob namestitvi programske opreme za Linux zares
namestili tudi LILO.  Če ga niste, sistem še vedno zaganja MS-DOS (ali
kakršenkoli operacijski sistem že imate), ko poskušate zaganjati s
trdega diska.  Za zagon Linuxa s trdega diska morate namestiti
nalagalnik LILO (glejte poglavje~\ref{chap-sysadm-num}).

Po drugi strani, če \emph{ste} namestili LILO in se namesto Linuxa
zaganja drug operacijski sistem, ste nastavili LILO tako, da privzeto
zaganja drug operacijski sistem.  Med zagonom sistema držite
\key{Shift} ali \key{Ctrl} in pritisnite \key{Tab} v zagonskem
pozorniku.  To bi vam moralo predstaviti seznam izbir vseh za zagon
možnih operacijskih sistemov; izberite ustrezno (navadno
>>\texttt{linux}<<) za zagon Linuxa.

Če želite izbrati Linux kot privzeti operacijski sistem, morate
ponovno namestiti LILO.  Glejte poglavje~\ref{chap-sysadm-num}.

Možno je tudi, da ste poskušali namestiti LILO, a je nastavitvenemu
postopku nekako spodletelo.  Glejte prejšnjo postavko.

\end{itemize}


\subparagraph*{Težave pri prijavi}
\index{namestitev!težave pri prijavi}
\index{prijavljanje!težave}
Po zagonu Linuxa bi moral biti pred vami prijavni pozornik (angl.\
\texttt{login} prompt), kot je
\begin{tscreen}
linux login:
\end{tscreen}
Na tej točki vam bo dokumentacija distribucije ali pa sam sistem
povedal, kaj naj storite.  V večini distribucij se preprosto prijavite
kot \texttt{root}, brez gesla.  Drugi mogoči uporabniški imeni za
preizkus sta \texttt{guest} ali \texttt{test}.

Večina na novo nameščenih sistemov Linux ne bi smela potrebovati gesla
za prvo prijavo.  Vendar, če ste povprašani, da vnesete geslo (angl.\
password), je problem lahko tu.  Najprej poskusite uporabiti geslo,
ekvivalentno uporabniškem imenu; se pravi, če se prijavljate kot
\texttt{root}, uporabite >>\texttt{root}<< kot geslo.

Če se preprosto ne morete prijaviti, ste morda v težavah.  Najprej
poglejte dokumentacijo distribucije; uporabniško ime (angl.\ user
name) in geslo za uporabo (angl.\ password) morata biti zakopana tam
nekje.  Uporabniško ime in geslo sta vam lahko izdana tudi med
namestitvenim postopkom ali sta natisnjena na prijavnem pozdravnem
zaslonu.

Eden od vzrokov so lahko težave pri namestitvi prijavnega programa
\texttt{login} in inicializacijskih datotek.  Morda boste morali
programje za Linux (ali vsaj njegov del) ponovno namestiti ali zagnati
vaš namestitveni medij in poskušati popraviti problem ročno -- glejte
poglavje~\ref{chap-sysadm} za namige.

\subparagraph*{Težave pri uporabi sistema}
Če je prijava uspešna, bi vas moral pričakati pozornik ukazne lupine
(kot >>\texttt{\#}<< ali >>\texttt{\$}<<) in lahko se veselo klatite
po vašem sistemu.  Vendar je nekaj začetnih problemov pri uporabi
sistema, ob katerih vas včasih oblije kurja polt.

Najpogostejši začetni nastavitveni problemi so napačna dovoljenja za
uporabo datotek ali imenikov.  To lahko povzroči izpis sporočila o
napaki
\begin{tscreen}
Shell-init: permission denied
\end{tscreen}
po prijavi (pravzaprav, vsakič, ko vidite sporočilo
>>\texttt{permission denied}<< ste lahko kar prepričani, da je problem
z dovoljenji za uporabo datotek).

\index{dovoljenja!težave}
\index{namestitev!dovoljenja datotek}
V veliko primerih je to le stvar preproste uporabe ukaza
\texttt{chmod}, ki popravi dovoljenja ustreznih datotek ali imenikov.
Na primer, nekatere distribucije Linuxa so včasih uporabljale
(nepravilni) datotečni način 0644 za korenski imenik (\texttt{/}).  To
ste lahko popravili z uporabo ukaza
\begin{tscreen}
\# \emph{chmod 755 /}
\end{tscreen}
kot \texttt{root}.  Vendar, če ste hoteli uporabiti ta ukaz, ste
morali zagnati sistem z namestitvenega medija in ročno priklopiti
korenski datotečni sistem Linuxa -- gnusno opravilo za večino
novincev.

Ko uporabljate sistem, lahko trčite na kraje, kjer so dovoljenja za
uporabo datotek in imenikov nastavljena napačno ali pa programje ne
deluje tako, kot je nastavljeno.  Dobrodošli v svet Linuxa!  Medtem ko
je večina distribucij precej netežavnih, jih je zelo malo popolnih.
Tukaj nočemo pokrivati vseh teh težav.  Namesto tega vam bomo skozi to
knjigo pomagali rešiti veliko nastavitvenih problemov tako, da vas
bomo naučili, kako jih sami najdete in popravite.  V
poglavju~\ref{chap-intro-num} smo podrobno opisali to filozofijo.  V
poglavju~\ref{chap-sysadm-num} dajemo namige za popravke mnogih od
pogostih nastavitvenih problemov.

\index{namestitev!problemi po namestitvi|)}
