% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% gpl.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

\section{Vprašanja pravic razširjanja}
%\markboth{Uvod v Linux}{Vprašanja pravic razširjanja}
\namedlabel{sec-intro-gpl}{Vprašanje pravic razširjanja}

Linux je pokrit s tem, kar je znano kot \emph{Splošno dovoljenje GNU}
(angl.\ GNU General Public License), ali kratko \textbf{GPL}.  GPL je
delo projekta GNU ustanove Free Software Foundation in določa več
pridržkov za razširjanje in spreminjanje prostega programja.
\emph{Prosto} se, v tem smislu, nanaša na razširjanje, ne na stroške.
GPL je bila vedno predmet napačnih interpretacij, zato upamo, da vam
bo ta povzetek pomagal razumeti obseg in cilje GPL in njenega učinka
na Linux.  Popoln izvod GPL je natisnjen v dodatku~\ref{app-gpl-num}.

Prvotno je Linus Torvalds izdal Linux pod licenco, restriktivnejšo od
GPL.  Dovoljevala je prosto razširjanje in spreminjanje programja,
vendar je prepovedovala vsako izmenjavo denarja za njegovo razširjanje
in uporabo.  Po drugi strani GPL omogoča ljudem prodajanje in
ustvarjanje dobička od prostega programja, vendar jim ne dovoljuje
komu drugemu odvzeti pravice, da bi to programje razširjal na
kakršenkoli način.

Najprej je treba pojasniti, da prosto programje, ki ga pokriva GPL, ni
v javni lasti.  Programje v javni lasti po svoji definiciji nima
zaščite pravic razširjanja in je dobesedno last vseh.  Programje, ki
ga pokriva GPL, pa pravno zaščiti njegov avtor.  Programje varujejo
mednarodni standardni zakoni o razširjanju in avtor je pravno
definiran.  GPL poskrbi za programje, ki se, pravno gledano, lahko
razširja, a ni v javni lasti.

Programje, zaščiteno z GPL, tudi ni preizkusno programje (angl.\
shareware).\index{shareware}\index{preizkusno programje} V splošnem je
preizkusno programje last avtorja, ki ga je zaščitil in zahteva, da mu
uporabniki plačajo določen znesek za njegovo uporabo.  Programje, ki
ga pokriva GPL, lahko razširjate in uporabljate zastonj.

GPL tudi dovoljuje ljudem vzeti, spremeniti in razširjati njihove
lastne različice programja.  Vendar morajo biti vsa dela, izpeljana iz
programja, ki je zaščiteno z GPL, tudi pokrita z GPL.  Z drugimi
besedami, podjetje ne more vzeti Linuxa, ga spremeniti in prodajati
pod bolj omejujočo licenco.  Če je programje izpeljano iz Linuxa, mora
biti pokrito z GPL.

GPL dovoljuje brezplačno razširjanje in uporabo svojega programja.
Dovoljuje tudi, da oseba ali organizacija programje, zaščiteno z GPL,
razširja proti plačilu ali ustvarja celo dobiček iz njegove prodaje in
distribucije.  Vendar distributer programja GPL ne more vzeti teh
pravic kupcu.  Če kupite programje z GPL od nekoga tretjega, lahko to
programje razširjate zastonj ali pa ga sami prodajate.

To se morda sliši protislovno.  Zakaj prodajati programje, če pa vam
GPL omogoča, da ga dobite zastonj?  Denimo, da se podjetje odloči, da
bo zbralo veliko količino prostega programja na CD-ROM-u in ga
razširjalo.  To podjetje bo moralo zaračunati stroške izdelave in
distribucije CD-ROM-ov in se lahko celo odloči, da bo s prodajo tega
programja kovalo dobiček.  To je v GPL dovoljeno.

Organizacije, ki prodajajo prosto programje, morajo upoštevati
omejitve, ki jih določa GPL.  Ne morejo omejiti pravic uporabnikom, ki
kupijo programje.  Če kupite CD-ROM s programjem, zaščitenim z GPL,
lahko kopirate in razširjate CD-ROM zastonj ali ga sami preprodajate.
Distributerji morajo jasno razložiti uporabnikom, da je programje
pokrito z GPL.  Distributerji morajo tudi poskrbeti, zastonj, za
popolno izvorno kodo razširjanega programja.  To omogoča vsakomur, ki
kupi programje z GPL, spreminjanje tega programja.

Dovoljenje podjetju za distribucijo in prodajo prostega programja je
dobra stvar.  Vsi nimajo dostopa do Interneta in možnosti dobivanja
tega programja zastonj.  Veliko organizacij prodaja Linux na disketah,
traku ali CD-ROM-u, po poštnem naročilu, in ustvarja dobiček od
prodaje.  Razvijalci Linuxa morda nikoli ne vidijo tega dobička; to je
pač dogovor med razvijalci in distributerji, ko se programje licencira
z GPL.  Z drugimi besedami, Linus Torvalds je vedel, da bodo podjetja
morda želela prodajati Linux in da od njihovega dobička morda ne bo
videl niti prebite pare.

V svetu prostega programja glavno vprašanje ni denar.  Cilj prostega
programja je vedno razvoj in razširjanje fantastičnega programja in
dovoljenje vsakomur, da ga dobi in uporablja.  V naslednjem razdelku
bomo spregovorili o tem, kako se to odraža pri razvoju Linuxa.
