% Sources of information list
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

\chapter{Viri informacij o Linuxu}
\markboth{Dodatek A}{Viri informacij o Linuxu}
\label{app-sources-num}
\label{app-info}
\namedlabel{app-sources}{Viri informacij o Linuxu}

\index{dokumentacija|(}
\index{viri informacij|(}

Ta dodatek vsebuje informacije o različnih virih informacij o Linuxu,
kot so sestavki na zvezi, knjige in drugi.  Mnogi od teh spisov so
dostopni bodisi v tiskani obliki ali elektronsko z Interneta ali
sistemov BBS.  Mnoge distribucije Linuxa vključujejo tudi veliko
dokumentacije v sami distribuciji, zato so lahko po namestitvi Linuxa
te datoteke že nameščene na vašem sistemu.

\section*{Sestavki na zvezi}
\index{dokumentacija!na zvezi|(}

Ti sestavki bi morali biti dostopni na kateremkoli od arhivnih mest
za FTP Linuxa (glejte dodatek~\ref{app-ftplist-num} za seznam).
Če nimate neposrednega dostopa do FTP-ja, boste morda lahko našli
te sestavke na drugih storitvah na zvezi (kot je CompuServe,
lokalni BBS-i in tako naprej).  Če imate dostop do internetne
pošte, lahko uporabite storitev \texttt{ftpmail} in prejmete te
spise po e-pošti.  Glejte razdelek~\ref{app-ftplist-num} za več
informacij.

Naslednje spise lahko najdete na \texttt{metalab.unc.edu} v imeniku
\texttt{/pub/Linux/docs}.  Mnogo strežnikov zrcali ta imenik; vendar
če ne morete najti zrcalnega strežnika v vaši bližini, je originalni
dober za rezervo.

\begin{dispitems}

\ditem {\emph{Pogosto zastavljena vprašanja z odgovori}}
\index{Frequently Asked Questions|see{dokumentacija}}
\index{FAQ|see{dokumentacija}}
\index{pogosto zastavljena vprašanja|see{dokumentacija}}
\index{dokumentacija!pogosto zastavljena vprašanja}
Pogosto zastavljena vprašanja o Linuxu z odgovori (angl.\ \emph{The
Linux Frequently Asked Questions with Answers}, FAQ) je seznam
pogostih vprašanj (in odgovorov!) o Linuxu.  Namen tega spisa je
ponuditi splošen vir informacij o Linuxu, o pogostih težavah in o
rešitvah ter seznam drugih virov informacij.  Vsak novi uporabnik
Linuxa bi moral prebrati ta spis.  Angleški izvirnik je dostopen v
številnih formatih, vključno z navadnim ASCII, PostScript in
HTML. Spis \emph{The Linux FAQ} vzdržuje Robert Kiesling,
\texttt{kiesling@terracom.net}.  Slovenski prevod je dostopen v
različnih formatih, vključno s tekstovnim formatom ISO-8859-2 in
formati PDF (angl.\ Portable Document File, datoteka za Adobe
AcrobatReader), PostScript, DVI in HTML.

\ditem {\emph{The Linux META-FAQ}}
Spis META-FAQ je zbirka >>metavprašanj<< o Linuxu; se pravi, virov
informacij o sistemu Linux in drugih splošnih temah.  Predstavlja
dobro izhodišče za uporabnika Interneta, ki želi izvedeti več o tem
sistemu.  Vzdržuje ga Michael K. Johnson, \texttt{johnsonm@metalab.unc.edu}.

\ditem {\emph{Informativni letak o Linuxu}}
Spis \emph{Linux INFO-SHEET} (informativni letak o Linuxu) je tehnični
uvod v sistem Linux.  Ponuja pregled odlik sistema in dostopnega
programja in tudi seznam drugih virov informacij za Linux.  Oblika
in vsebina je podobne narave kot \emph{META-FAQ}; po naključju tudi
tega vzdržuje Michael K. Johnson.  Obstaja tudi slovenski prevod.

\ditem {\emph{Linux Journal}}
\index{Linux Journal@\textit{Linux Journal}}
Izbrani članki iz mesečnika \textit{Linux Journal} so dostopni v
elektronski obliki z njihove spletne strani,
\url{http://www.linuxjournal.com/}.  Članki pokrivajo tematiko, ki
zanima začetne ali napredne uporabnike, vključujejo dodatke kot članke
o uporabi Linuxa v >>pravem svetu<< in pogosto citirane primerjalne
članke in tabele distribucij Linuxa.

\ditem {\emph{Linux Gazette}}
\index{Gazette|see{Linux Gazette}}
\index{Linux Gazette@\textit{Linux Gazette}}
Prosta publikacija na zvezi, ki jo najdete na
\url{http://www.linuxgazette.com/}.  \textit{Linux Gazette} ponuja
odgovore in zabavo, >>ki naredi Linux čisto malce bolj zabaven<<.
Založnik The Gazette je SSC, izdajatelj mesečnika \textit{Linux Journal}.
Za več informacij pišite na \url{gazette@ssc.com}.

\ditem {\emph{Linux Resources}}
\index{Linux Resources@\textit{Linux Resources}}
Spletna stran \emph{The Linux Resources}
(\url{http://www.linuxresources.com/}) pokriva >>Kaj to je, kje to
dobiti, kako najti vse informacije, ki jih potrebujete, da bo to
delovalo, in veliko več<<.

\ditem {\emph{The Linux Software Map}}
\index{Linux Software Map|see{zemljevid programja}}
\index{zemljevid programja}
\emph{The Linux Software Map} (slov.\ Zemljevid programja za Linux)
je seznam mnogih aplikacij, dostopnih za Linux, kje jih dobiti, kdo
jih vzdržuje in tako naprej.  Je daleč od popolnosti -- zbrati popoln
seznam programja za Linux bi bilo skoraj nemogoče.  Vendar vključuje
večino od najpriljubljenih programskih paketov za Linux.  Če ne morete
najti določene aplikacije, ki bo zadostila vašim potrebam, je LSM
dobro izhodišče.  To spletno stran vzdržuje Lars Wirzenius,
\url{lars.wirzenius@helsinki.fi}.

\ditem {\emph{Spisi HOWTO}}
\index{dokumentacija!spisi HOWTO}
\index{spisi HOWTO}
\index{HOWTO|see{dokumentacija}}
Tako imenovani >>spisi HOWTO za Linux<< predstavljajo zbirko spisov
tipa >>kako naj to naredim<<, vsak od njih podrobno opisuje določen
vidik sistema Linux.  Vzdržuje jih Tim Bynum,
\url{linux-howto@metalab.unc.edu}.
Spis \emph{HOWTO-Index} našteva vse spise HOWTO, ki so dostopni.
Izvorno so večinoma napisani v angleščini, nekateri pa so prevedeni
tudi v slovenščino.
% (several of which are listed below). 

%\ditem {\emph{The Linux Installation HOWTO}}
%The Linux Installation HOWTO describes
%how to obtain and install a distribution of Linux, similar to the information
%presented in Chapter~\ref{chap-install-num}.
%
%\ditem {\emph{The Linux Distribution HOWTO}}
%This document is a list of Linux distributions available via mail order and
%anonymous FTP. It also includes information on other Linux-related goodies
%and services. Appendix~\ref{app-vendor-num} contains a list of Linux
%vendors, many of which are listed in the \emph{Distribution HOWTO}.
%
%\ditem {\emph{The Linux XFree86 HOWTO}}
%This document describes how to install and configure the X~Window System
%software for Linux. See the section ``\ref{sec-xwindows}'' for more about
%the X~Window System.
%
%\ditem {\emph{The Linux Mail, News, and UUCP HOWTOs}}
%These three HOWTO documents describe configuration and setup of electronic
%mail, news, and UUCP communications on a Linux system. Because these
%three subjects are often intertwined, you may wish to read all three of
%these HOWTOs together.
%
%\ditem {\emph{The Linux Hardware HOWTO}}
%This HOWTO contains an extensive list of hardware supported by Linux.
%While this list is far from complete, it should give you a general picture
%of which hardware devices should be supported by the system.
%
%\ditem {\emph{The Linux SCSI HOWTO}}
%The Linux SCSI HOWTO is a complete guide to configuration and usage of
%SCSI devices under Linux, such as hard drives, tape drives and CD-ROM. 
%
%\ditem {\emph{The Linux NET-2-HOWTO}}
%The Linux NET-2-HOWTO describes installation, setup, and configuration of
%the ``NET-2'' TCP/IP software under Linux, including SLIP. If you 
%want to use TCP/IP on your Linux system, this document is a must read.
%
%\ditem {\emph{The Linux Ethernet HOWTO}}
%Closely related to the NET-2-HOWTO, the Ethernet HOWTO describes the various
%Ethernet devices supported by Linux, and explains how to configure each of
%them for use by the Linux TCP/IP software.
%
%\ditem {\emph{The Linux Printing HOWTO}}
%This document describes how to configure printing software under Linux, 
%such as \texttt{lpr}. Configuration of printers and printing software under
%UNIX can be very confusing at times; this document sheds some light on the
%subject.

\ditem {\emph{Drugi sestavki na zvezi}}
Če brskate po podimeniku \texttt{docs} kateregakoli strežnika FTP za
Linux, boste videli mnogo drugih spisov, ki tukaj niso našteti: kopico
FAQ-jev, zanimivih drobtin in drugih pomembnih informacij.  To
raznovrstnost je tukaj težko kategorizirati; če ne najdete tega, kar
iščete, v zgornjem seznamu, le poglejte na enega od arhivnih mest za
Linux, naštetih v dodatku~\ref{app-ftplist-num}.

\end{dispitems}

\index{dokumentacija!na zvezi|)}

\section*{Uvod v Dokumentacijski projekt za Linux}
\index{dokumentacija!Dokumentacijski projekt za Linux|(}
\index{Linux Documentation Project|see{Dokumentacijski projekt za Linux}}
\index{LDP|see{Dokumentacijski projekt za Linux}}
\index{Dokumentacijski projekt za Linux|(}

Dokumentacijski projekt za Linux (angl.\ The Linux Documentation
Project, LDP) razvija dobro, zanesljivo dokumentacijo za operacijski
sistem Linux.  Splošni cilj avtorjev LDP je pisanje sestavkov, ki
pokrivajo namestitev, nastavitev in uporabo Linuxa.  LDP izdeluje
spise v različnih formatih: v navadnem tekstu, ki ga lahko berete
povsod, sestavke HTML, ki jih lahko pregledujete z brkljalnikom,
strani priročnika, ki ga lahko berete na zvezi, ali v knjigi, in
stavljeno dokumentacijo, ki jo lahko natisnete in berete v knjigah.

>>Dom<< projekta LDP je njegova spletna stran, ki jo najdete na
\url{http://metalab.unc.edu/LDP/} in na mnogih zrcalnih mestih,
naštetih v sestavku \url{http://metalab.unc.edu/LDP/mirrors.html}.
Tu se redno objavljajo novi popravki, novice in nekateri sestavki,
ki obstajajo le na zvezi.  Mednje sodijo:
\begin{itemize} 
\item \emph{Linux Gazette}, mesečna zbirka nerecenziranih
člankov in pisem uporabnikov Linuxa z vsepovsod.
\item \emph{The Linux Kernel Hackers' Guide} je interaktivni, urejevani
forum, kjer se razvijalci jedra sistema Linux pogovarjajo o vprašanjih,
povezanih z razvojem jedra.
\item Posebni HOWTO-ji, spisi HOWTO, ki zaradi svoje oblike ne morejo
biti obravnavani kot ostali spisi HOWTO.
\end{itemize}

Poleg spletnih strani LDP obstajajo še štiri osnovne vrste dokumentacije,
ki jih izdeluje LDP: vodniki (angl.\ Guides), spisi HOWTO in mini-HOWTO,
strani referenčnega priročnika (angl.\ man pages) in pogosto zastavljena
vprašanja (PZV, angl.\ FAQ).
\begin{itemize}
\item Vodniki\\
Celotne knjige o kompleksnih vprašanjih, denimo tale knjiga.
\item spisi >>HOWTO<< in >>mini-HOWTO<<\\
Sestavki s popolnim obravnavanjem precej dobro definirane teme ali
preprostim obravnavanjem navadno enega samega opravila.
\item strani priročnika\\
Dokumentacija za posamezne programe, datotečne formate in knjižnične
funkcije v standardnem referenčnem formatu za Unix.
\item spisi >>PZV<< (angl.\ FAQ)\\
Pogosto zastavljena vprašanja z odgovori o različnih temah, vključujejo
tudi Linux FAQ.
\end{itemize}

Če imate komentarje o kateremkoli določenem dokumentu v tej množici,
jih kar pošljite avtorju.  Vsi sestavki so opremljeni z elektronskim
naslovom avtorja, na katerega lahko pošljete pripombe, in čeprav
avtorji ne utegnejo vedno odgovoriti, vseeno preberejo in preučijo 
razumne pripombe na svoje delo.  Vaše pripombe pripomorejo k izboljšanju
teh sestavkov.  Če imate komentar ali vprašanja o projektu LDP na splošno,
prosim, stopite v stik z Gregom Hankinsom po e-pošti na
{$<$}\url{gregh@metalab.unc.edu}{$>$}. 


\subsection*{Slovenski dokumentacijski projekt za Linux}
\index{dokumentacija!v slovenščini|(}

Skupina za slovenjenje pri Društvu slovenskih uporabnikov Linuxa se
trudi s prevajanjem najpotrebnejše dokumentacije projekta LDP.
V ta projekt se uvršča tudi prevod knjige, ki je pred vami.

Bralcem, ki jih zanima slovenska beseda o Linuxu, priporočamo
obisk spletne strani s prevodi spisov HOWTO in FAQ, najdete jo
na \url{http://www.lugos.si/delo/slo/HOWTO-sl/}.  Tamkajšnja
dokumentacija je namenjena pregledu na zvezi.  Če jo želite natisniti,
je v formatih Postscript, PDF in DVI dostopna tudi na
\url{ftp://ftp.lugos.si/pub/lugos/doc/HOWTO-sl/}.

Med spisi HOWTO bo slovenske bralce posebej zanimal avtohtoni spis
\emph{Slovenian HOWTO} Primoža Peterlina.  Ta sestavek se ukvarja s
prilagoditvijo Linuxa slovenskemu uporabniku in je že od leta 1996 del
uradnega svetovnega projekta LDP.  Vključuje podrobna navodila o tem,
kako pripraviti Linux in posamezne programe do tega, da bodo
sprejemali, izpisovali in tiskali slovenske črke, ter splošne
nadaljnje kazalce.  Najnovejša različica v slovenščini je dostopna z
avtorjeve spletne strani
\url{http://sizif.mf.uni-lj.si/linux/cee/Slovenian-HOWTO.html},
ker pa je Slovenian HOWTO del LDP, ste ga zelo verjetno prejeli
tudi poleg svoje distribucije Linuxa.

\index{dokumentacija!Dokumentacijski projekt za Linux|)}
\index{dokumentacija!v slovenščini|)}
\index{Dokumentacijski projekt za Linux|)}

\section*{Knjige in druga izdana dela}
\index{dokumentacija!knjige|(}
\index{knjige|(}
\index{branje!priporočeno|(}
\index{\textit{Linux Journal}}
\emph{Linux Journal} je mesečna revija za in o skupnosti Linuxa,
ki jo piše mnogo razvijalcev in navdušencev nad Linuxom.  Razširja
se po celem svetu in je odličen način, da ste na tekočem z dinamiko
sveta Linuxa, posebej če nimate dostopa do novičarskih skupin
Useneta.

V času nastanka te knjige znaša naročnina na mesečnik \emph{Linux
Journal} v Združenih državah Amerike US\$22/leto, v Kanadi US\$27,
povsod drugje pa US\$37.  Za naročnino ali več informacij pišite na
naslov Linux Journal, PO Box~55549, Seattle, WA, 98155-0549, USA, ali
pokličite +1 206 782-7733, v Severni Ameriki obstaja tudi brezplačna
linija 1-888-66-LINUX.  Številka njihovega faksa je +1 206 782-7191 in
e-poštni naslov je \url{linux@ssc.com}.  Najdete lahko tudi pogosto
zastavljena vprašanja o \emph{Linux Journal} in vzorčne članke,
dostopne po anonimnem FTP-ju s strežnika \texttt{metalab.unc.edu} iz
imenika \url{/pub/Linux/docs/linux-journal}.

Kot smo že rekli, posebej za Linux je izdano le malo knjig.  Vendar če
ste novi v svetu Unixa ali želite več informacij, kot jih je
predstavljenih tukaj, vam priporočamo, da si ogledate naslednje
knjige.

\subsection*{Naslovi knjig za Linux}

\begin{abib}
{The Complete Linux Kit}
{Stefan Strobel, Rainer Maurer, Stefan Middendorf, Volker Elling}
{Springer Verlag, 1997}
{0387142371}
{\$59{,}95}
{Opis založnika: To knjigo v dveh delih in s štirimi CD-ROM-i
sestavljata knjigi \textit{Linux Universe: Installation and Configuration}
in \textit{Linux: Unleashing the Workstation in Your PC}.  Prva je
knjiga s paketom CD-ROM-ov, ki vključuje tudi popolnoma namestljivo
različico Linuxa 2.0 in podrobni namestitveni vodnik za to različico.
Druga je podrobni vodnik namestitve in upravljanja sistema Linux
skupaj z mnogo orodji in aplikacijami za Linux.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Linux: Installation, Configuration, and Use}
{Michael Kofler}
{Addison-Wesley, 1997}
{0201178095}
{\$34{,}95}
{Opis založnika: Izčrpen in praktičen vodnik.  Ta knjiga pokriva
namestitev, nastavitev in uporabo Linuxa.  Michael Kofler popelje
bralca skozi namestitev do preprostega upravljanja in uporabe
urejevalnika Emacs, stavljenja s stavnim sistemom \LaTeX{} in
programskega jezika Tcl/Tk.  CD-ROM vsebuje distribucijo RedHat Linux 4.1
in popolno izvorno kodo jedra za različici 2.0.29 in 2.1.28. }
\end{abib}

\begin{abib}
{Linux: Configuration and Installation (3rd Edition)}
{Patrick Volkerding}
{IDG Books, 1997}
{1558285660}
{\$39{,}95}
{Povzetek: Naš paket z dvema CD-ROM-oma ponuja eno od najpriljubljenejših
distribucij, Slackware 96, in prihaja neposredno od Patricka Volkerdinga,
očeta distribucije Slackware.  Oskrbi vas z nedokumentiranimi nasveti
in tehnikami za vzpostavitev, uporabo in optimalizacijo vašega sistema
Linux.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Linux in Plain English}
{Patrick Volkerding, Kevin Reichard}
{IDG Books, 1997}
{1558285423}
{\$19{,}95}
{Vključuje podroben seznam vseh ukazov Linuxa, pokriva ukazni nabor
GNU in ukazno lupino Bash za Linux, rokovanje z datotekami,
urejanje besedila, tiskanje, Internet, FTP in upravljanje sistema.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Linux for Dummies (1st Ed)}
{Craig Witherspoon, Coletta Witherspoon}
{IDG Books, 1998}
{0764502751}
{\$24{,}99}
{Knjiga o Linuxu za začetnika.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Linux for Dummies Quick Reference}
{Phil Hughes}
{IDG Books, 1998}
{0764503022}
{\$14{,}99}
{Opis založnika: Ta >>Hitra referenca<< je priročen vodnik za najbolj
uporabljane ukaze in opravila Linuxa, obravnava predvsem priljubljene
urejevalnike besedil, vmesnike za Windows in vrste Linuxa.  Knjiga
obravnava ukaze ukazne lupine, osnovne ukaze lupinskih skriptov in
pogoste omrežne in upravljalne ukaze.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Discover Linux (1st Ed)}
{Steve Oualline}
{IDG Books, 1997}
{0764531050}
{\$24{,}99}
{Opis založnika: Uporabniki, ki poznajo Unix in se želijo naučiti in
uporabljati Linux, bodo v tej knjigi našli, kar morajo vedeti.
Različne vrste občinstva vključujejo programerje, omrežne upravnike,
ljudi, ki potrebujejo preprosto povezavo v Internet/svetovni splet,
uporabnike, ki potrebujejo varne stroje za požarni zid in igralce
iger.  CD-ROM vključuje priljubljeno in distribucijo RedHat Linux 4.1,
ki jo je enostavno namestiti.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Complete Red Hat Linux Resource Kit C/Dos/Us }
{Collective Work}
{Macmillan Digital, 1997}
{0672310570}
{\$64{,}99}
{Opis založnika: Spremenite vaš osebni računalnik v zmogljivo delovno
postajo Unix!  Red Hat Linux je najbolj vroča izvedba operacijskega
sistema Linux.  Ta zbirka vključuje zadnjo različico programja,
vključno z vsem, kar potrebujete za tek priljubljenega 32-bitnega
operacijskega sistema Unix.  Njene odlike so preprosta namestitev
kateregakoli sistema Linux, več kot 180 programov za Linux in
upravljalnik paketov RPM, ki dovoljuje popravke novih različic brez
ponovne namestitve sistema.  Prihaja s spletnim strežnikom Apache,
igrami in 250-stranskim uporabniškim vodnikom.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Running Linux (2nd Edition)}
{Matt Welsh, Lar Kaufman}
{O'Reilly and Associates, 1996}
{1565921518}
{\$29{,}95}
{Opis založnika: Druga izdaja knjige \emph{Running Linux}
pokriva vse, kar morate razumeti in namestiti, da začnete
uporabljati operacijski sistem Linux.  Vključuje izčrpen
namestitveni vodnik, popolne informacije o vzdrževanju sistema,
orodja za razvoj dokumentacije in programiranje.}
\end{abib}

\begin{abib}
{The No B.\ S.\ Guide to Linux}
{Bob Rankin}
{No Starch Press, 1997}
{1886411042}
{\$34{,}95}
{Opis založnika: Ta vodnik ponuja vse informacije, ki jih potrebujejo
novi uporabniki, ne da bi jih zakopal v učne ure zgodovine in tehnične
podrobnosti.  Oblika vprašanj-in-odgovorov tega vodnika omogoča
bralcu, da odpravi težave, odkrije trike in bližnjice opravilne
vrstice in napravi prehod na novi sistem tako gladek, kot je le
mogoče.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Linux Start-Up Guide : A Self-Contained Introduction}
{Fred Hantelmann, A. Faber (prevajalec)}
{Springer Verlag, 1997}
{354062676X}
{\$28{,}00}
{Opis založnika: Ta sistematični pregled za začetnike, upravljalce
sistema in nove uporabnike Linuxa daje popolne podrobnosti zgradbe
operacijskega sistema, osnovnih ukazov Linuxa in tipičnih razvojnih
paketov ter aplikacij.}
\end{abib}


\subsection*{Uporaba Unixa}

\begin{abib}
{Learning the UNIX Operating System}
{Grace Todino \& John Strang}
{O'Reilly and Associates, 1987}
{0-937175-16-1}
{\$9{,}00}
{Dobra uvodna knjiga za učenje operacijskega sistema Unix.
Večina tukajšnjih informacij bi morala biti uporabna tudi za Linux.
Priporočam branje te knjige, če ste novinka ali novinec v Unixu in 
zares želite začeti uporabljati vaš novi sistem.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Learning the \texttt{vi} Editor} 
{Linda Lamb} 
{O'Reilly and Associates, 1990} 
{0-937175-67-6}
{\$21{,}95}
{To je knjiga o urejevalniku \texttt{vi}, zmogljivem urejevalniku
besedila, ki ga najdete na vsakem sistemu Unix na svetu.  Pogosto
je pomembno, da znate in ste sposobni uporabljati \texttt{vi}, saj
ne boste vedno imeli dostopa do >>pravega<< urejevalnika, kot je
Emacs.}
\end{abib}

\begin{abib}
{VI Tutorial}
{Belinda Frazier}
{Specialized Systems Consultants}
{0-916151-54-9}
{\$6{,}00}
{Ta učbenik ponuja razlago primerov ukazov urejevalnika \texttt{vi}.
Usmerjen je na začetne in vmesne uporabnike \texttt{vi}-ja, čeprav
tudi dolgoletni uporabniki \texttt{vi}-ja poročajo, da so se iz te
knjige naučili kaj novega.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Bourne Shell Tutorial}
{Phil Hughes}
{Specialized Systems Consultants}
{0-916151-39-5}
{\$6{,}00}
{Ta vodnik razlaga mnoge zmožnosti standardne ukazne lupine sistemov
UNIX System V, navadno imenovane >>Bournova lupina<< (angl.\ Bourne
Shell).  Vključuje štiristranski vodnik po ukazih, vgrajenih v ukazno
lupino, in tristranski povzetek nekaterih najpogosteje uporabljanih
ukazov Unixa.}
\end{abib}

\subsection*{Upravljanje sistema}

\begin{abib}
{Essential System Administration}
{\AE leen Frisch}
{O'Reilly and Associates, 1991}
{0-937175-80-3}
{\$29{,}95}
{Iz kataloga založbe O'Reilly and Associates: >>Kot vsi drugi
večuporabniški sistemi tudi Unix potrebuje nekaj nege in hranjenja.
\emph{Essential System Administration} vam pove, kako.  Ta knjiga
odpravi mit in zmedo, ki je obdajala to pomembno temo, in ponuja
kompakten in razumljiv uvod v opravila, s katerimi se sooča vsakdo, ki
je odgovoren za sistem Unix.<< Sam ne bi mogel povedati bolje.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Samba: Integrating UNIX and Windows}
{John D. Blair}
{Specialized Systems Consultants}
{1-57831-006-7}
{\$29{,}95}
{Samba je izbrano orodje za delitev datotek in tiskalniških
opravil med Windows ter Unixom in Unixu podobnimi sistemi.
Samba je prosto dostopna pod licenco GNU Public License in
omogoča strojem Unix, da so brezšivno integrirani v omrežje
Windows, ne da bi bilo potrebno na stroje z Windows namestiti
dodatno programje.  Samba v povezavi z Linuxom ali FreeBSD-jem
ponuja poceni alternativo sistemu Windows NT Server.} 
\end{abib}

\begin{abib}
{TCP/IP Network Administration}
{Craig Hunt}
{O'Reilly and Associates, 1990}
{0-937175-82-X}
{\$24{,}95}
{Popoln vodnik nastavljanja in poganjanja omrežja TCP/IP.  Medtem ko
ta knjiga ni specifična za Linux, je okoli 90\% njene vsebine
uporabne tudi v Linuxu.  Skupaj s spisom \emph{Linux NET-2-HOWTO} in
knjigo \emph{Linux Network Administrator's Guide} je to odlična
knjiga, ki razlaga principe in tehnične podrobnosti upravljanja TCP/IP.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Managing UUCP and Usenet}
{Tim O'Reilly, Grace Todino}
{O'Reilly and Associates, 1991}
{0-937175-93-5}
{\$24{,}95}
{Ta knjiga obravnava namestitev in nastavitev omrežnega programja za
UUCP, vključno z nastavitvijo novičarskih skupin Useneta.  Če vas
uporaba protokola UUCP ali dostop do novičarskih skupin Useneta
zanimata, predstavlja ta knjiga obvezno čtivo.}
\end{abib}

\subsection*{Sistem X~Window}

\begin{abib}
{The X Window System: A User's Guide}
{Niall Mansfield}
{Addison-Wesley}
{0-201-51341-2}
{??}
{Popoln učbenik in referenčni vodnik za uporabo sistema X~Window.  Če
ste namestili X~Window na vašem sistemu Linux in želite izvedeti, kako
iztisniti iz njega čim več, morate prebrati to knjigo.  Za razliko od
nekaterih drugih okenskih sistemov večina odlik, ki jih ponuja X, ni
očitna na prvi pogled.}
\end{abib}

\subsection*{Programiranje}

\begin{abib}
{The C Programming Language}
{Brian Kernighan, Dennis Ritchie}
{Prentice-Hall, 1988}
{0-13-110362-8}
{\$25{,}00}
{\label{KandR}Ta knjiga je obvezna za vsakogar, ki želi v C-ju
programirati na sistemu Unix.  (Pravzaprav na kateremkoli sistemu.)
Medtem ko ta knjiga ni opazno specifična za Unix, je precej uporabna
za programiranje v C-ju pod Unixom.  Obstaja tudi slovenski prevod
prve izdaje (ta opisuje K\&R C, ne pa ANSI C), ki ga je založila
\emph{Fakulteta za elektrotehniko in računalništvo
v Ljubljani}.}
\end{abib}

\begin{abib}
{The Unix Programming Environment}
{Brian Kernighan and Bob Pike}
{Prentice-Hall, 1984}
{0-13-937681-X}
{\$40{,}00}
{Pregled programiranja pod sistemom Unix.  Pokriva vsa orodja
te obrti; dobro branje, da se seznanite z nekam brezobličnim
svetom programiranja pod Unixom.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Advanced Programming in the UNIX Environment}
{W. Richard Stevens}
{Addison-Wesley}
{0-201-56317-7}
{\$50{,}00}
{Ta mogočna knjiga vsebuje vse, kar morate vedeti za programiranje
v Unixu na sistemskem nivoju -- datotečni V/I, nadzor procesov,
medprocesna komunikacija, signali, terminalski V/I, opravila.
Ta knjiga se osredotoča na različne standardne Unixa, vključno
s standardom POSIX.1, ki ga Linux večinoma upošteva.}
\end{abib}

\subsection*{Hekanje jedra}

\begin{abib}
{Inside Linux: A Look at Operating System Development}
{Randolph Bentson}
{Specialized Systems Consultants}
{0-916151-89-1}
{\$22{,}00}
{Ta knjiga ponuja neformalni uvod v številne teme, povezane
z operacijskim sistemom, tako da obdela zgodovino operacijskih
sistemov, njihovo uporabo, in obravnava podrobnosti
enega operacijskega sistema.  Vsebina je načrtno zasnovana tako,
da prepleta razprave o zgodovini s teorijo in prakso, da lahko
bralec vidi, kaj se dogaja znotraj sistema.}
\end{abib}

\begin{abib}
{The Design of the UNIX Operating System}
{Maurice J. Bach}
{Prentice-Hall, 1986}
{0-13-201799-7}
{\$70{,}00}
{Ta knjiga pokriva algoritme in notranje zadeve jedra operacijskih
sistemov Unix.  Ni specifična za nobeno določeno jedro, čeprav
se nagiba proti System V.  Predstavlja najboljše izhodišče, če
želite razumeti notranji utrip sistema Linux.}
\end{abib}

\begin{abib}
{The Magic Garden Explained}
{Berny Goodheart and James Cox}
{Prentice-Hall, 1994}
{0-13-098138-9}
{\$53{,}00}
{Ta knjiga podrobno opisuje jedro System V R4.  Za razliko od Bachove
knjige, ki se močno osredotoča na algoritme, ki omogočajo delovanje
jedra, ta predstavlja izvedbo SVR4 na bolj tehničnem nivoju.  Čeprav
sta si Linux in SVR4 v daljnem sorodstvu, ta knjiga daje dober vpogled
v delovanje prave izvedbe jedra sistema Unix.  To je tudi zelo sodobna
knjiga o jedru Unixa -- izdana je leta 1994.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Linux Kernel Internals}
{Michael Beck}
{Addison-Wesley, 1997}
{0201331438}
{\$41{,}95}
{Pogled na izvorno kodo in tehnične podrobnosti jedra Linuxa.}
\end{abib}


\index{slovenske knjige|(}
\index{dokumentacija!knjige!v slovenščini|(}
\index{knjige!slovenske|(}

\subsection*{Knjige v slovenščini}
\index{dokumentacija!v slovenščini|(}
Slovenskih knjig o Unixu, kaj šele o Linuxu, je tako malo, da
lahko tukaj naštejemo vse.  Eno pravkar berete, druge pa bomo
kar našteli.  Spodnji seznam ne vključuje nobene selekcije in
samo upajmo, da ni popoln.

\begin{abib}
{Naučite se sami Linux v 24-ih urah}
{Bill Ball, Andrej Grauf (prevajalec)}
{Desk, Izola, 1998}
{961-60002-67-8}
{5000 tolarjev}
{Prevod knjige \emph{Teach yourself Linux in 24 hours}.  Opis
založnika: Knjiga \emph{Naučite se sami Linux v 24-ih urah} vam bo
pomagala pri delu z Red Hat Linux-om.  Ta opravilno orientiran vodič
vas korak za korakom popelje skozi svet Red Hat Linux-a in vam pomaga,
da hitro postanete produktiven Linux uporabnik.  Naučite se namestiti
in nastaviti vaš sistem Linux.  Odkrijte, kako uporabljati ukaze,
urejevati in tiskati tekst ter voditi uporabnike in skupine na vašem
sistemu.  Ta knjiga vsebuje vse osnove operacijskega sistema Linux od
namestitve do upravljanja sistema v samo 24-ih kratkih lekcijah.  Kot
dodatek sta knjigi priložena dva CD-ROM-a s popolnoma funkcionalnima
kopijama Red Hat Linux 5.1 in Caldera Open Linux Lite 1.3.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Unix, Izbrana poglavja}
{Egon Zakrajšek}
{Fakulteta za matematiko in fiziko, Ljubljana, 1998}
{--}
{dostopna v elektronski obliki}
{Knjiga na 110 straneh, dostopna v elektronskih oblikah DVI in PostScript
z avtorjeve domače strani \url{http://valjhun.fmf.uni-lj.si/~egon/}.

Opis avtorja: Ta učbenik pokriva elemente operacijskega sistema Unix.
V poglavju~1 obravnavamo elemente prijavljanja sistemu in rudimentarno
upravljanje sistema, kolikor naj bi ga vsakdo poznal.  V poglavju~2
obravnavamo urejevalnik \texttt{vim}, ki je izboljšana verzija
standardnega urejevalnika \texttt{vi}.  Tretje poglavje je zelo obsežen
pregled Kornove lupine.  Lupina je program, s katerim uporabniki
komunicirajo, da bi uporabljali računalnik.  Poglavje~4 obravnava
knjižnice tekstovnih datotek.  Poglavje~5 se ukvarja z avtomatiziranjem
prevajanja programov in podobnih poslov, poglavje~6 pa govori o
računalniških mrežah in o medmrežju.  V poglavju~7 je govora o orodjih,
ki jih potrebujemo za programiranje v programskem jeziku C.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Sistem UNIX}
{Saša Divjak}
{Fakulteta za elektrotehniko in računalništvo, Ljubljana, 1990}
{??}
{??}
{Priročnik za uporabo Unixa na 52 straneh.

Opis avtorja: To gradivo naj bi bilo zgoščen pripomoček za uporabnike
operacijskega sistema UNIX, pri čemer so nujno opuščene številne
podrobnosti v obširni dokumentaciji, ki sodi v opremo računalnika s
tem operacijskim sistemom.  Tako je za UNIX značilna cela vrsta
usložnostnih programov (utilities), ki jih povprečen uporabnik morda
nikoli ne bo uporabil.  Po zgledu nekaterih knjig se tudi v tem
gradivu omejujemo na osnovna orodja.  Za boljše razumevanje so v
gradivu podani tudi osnovni koncepti sistema UNIX.}
\end{abib}

\begin{abib}
{UNIX, 2.\ dopolnjena izdaja}
{Saša Divjak}
{Fakulteta za elektrotehniko in računalništvo, Ljubljana, 1994}
{86-7739-064-2}
{??}
{Priročnik za uporabo Unixa na 92 straneh.

Opis avtorja: To gradivo naj bi bilo zgoščen pripomoček za uporabnike
operacijskega sistema Unix, pri čemer so nujno opuščene številne
podrobnosti, ki jih zasledimo v obširni dokumentaciji, ki sodi v
opremo računalnika s tem operacijskim sistemom.  Za boljše razumevanje
so v gradivu podani tudi osnovni koncepti sistema Unix.

Prvi del knjige bralca takoj pouči z osnovnimi značilnostmi sistema
Unix in ga seznani z osnovnimi ukazi, ki že omogočajo uporabo sistema.
Konceptualno je opisan datotečni sistem.  Pomensko so zbrani in
našteti glavni ukazi za rokovanje z datotekami.  Posebej je opisan
urejevalnik \texttt{vi}, ki sodi v standardno programsko opremo
sistema Unix.

V nadaljevanju so po abecedi nanizani in opisani vsi standardni ukazi
oziroma orodja, potrebna za interaktivno delo.  Uporabo posameznih
ukazov ilustrirajo konkretni primeri.

Sledijo poglavja, namenjena bolj zahtevnim uporabnikom.  Bralec se
seznani s pisanjem ukaznih datotek, ki pri Unix lahko predstavljajo že
prave programe.

Programerji malo bolj zahtevnih programov v jeziku C morajo tudi
poznati interakcijo teh programov z operacijskim sistemom.  V
naslednjih poglavjih se zato seznanijo z ozadjem operacijskega sistema
in z osnovnimi sistemskimi klici.

Knjigo zaključuje poglavje, ki predstavlja uvod v takoimenovano
administracijo operacijskega sistema.  Pod tem pojmom se skrivajo
naloge sistemskega operaterja oziroma skrbnika računalniškega
sistema.}
\end{abib}

\begin{abib}
{ANSI C}
{Egon Zakrajšek}
{Fakulteta za matematiko in fiziko, Ljubljana, 1998}
{--}
{dostopna v elektronski obliki}
{Učbenik jezika ANSI C na 320 straneh.  V oblikah PostScript in DVI je
dostopna z domače strani prof.\ dr.\ Zakrajška na naslovu
\url{http://valjhun.fmf.uni-lj.si/~egon/}.

Opis avtorja: Knjiga opisuje jezik C, kot ga določa ANSI standard.
ANSI C je kot jezik podoben prejšnji verziji jezika (Kernighan \&
Ritchie C), vendar so med njima pomembne razlike.

V poglavju \emph{Prvi koraki} je razložen skoraj ves C, vsekakor pa
dovolj, da ga bralec lahko začne uporabljati.  Preostala poglavja,
\emph{Tipi, operatorji in izrazi}, \emph{Kontrolni stavki},
\emph{Funkcije in struktura programov}, \emph{Kazalci in večkratne
vrednosti}, \emph{Strukture} in \emph{Branje in pisanje}
podrobneje obdelajo snov, navedeno v naslovu poglavja.

Poglavje \emph{Sistemske funkcije} je davek operacijskemu sistemu
Unix in pove, kako lahko napišemo funkcije, ki jih uporabljajo
standardne knjižnice.  To je edino poglavje, ki je tesneje naslonjeno
na operacijski sistem Unix.  Preostala poglavja se sklicujejo na Unix
samo v toliko, da je občasno pod črto rečeno, da pod Unixom glej, na
primer, \texttt{man atoi}, za opis standardne funkcije \texttt{atoi}.

V nadaljevanju je obsežen dodatek \emph{Programi}, kjer so navedeni
teksti programov, ki jih opisujemo.  Ti teksti so v posebnem dodatku
zato, da kontunuiteta razlage ne bi trpela.  Vrh vsega so ti programi
na voljo kot anonimen FTP.  Dodatek \emph{Referenčni priročnik}
podaja kompakten povzetek celega jezika.  V primeru dvoumnosti je
\emph{Referenčni priročnik} dokončni razsodnik.

Podoben dodatek je \emph{Standardna knjižnica}, kjer so naštete vse
standardne funkcije, ki jih mora podpirati vsaka izvedba jezika ANSI C.}
\end{abib}

\begin{abib}
{Programski jezik "{C}"}
{Brian Kernighan, Dennis Ritchie}
{Fakulteta za elektrotehniko in računalništvo, Ljubljana, 1990}
{??}
{??}
{Prevod prve izdaje iz 1978 (čeprav izdan, ko je že obstajala druga
izdaja) knjige \emph{The C Programming Language} (glejte
stran~\pageref{KandR}) na 240 straneh.  Opisuje jezik K\&R C, ne pa
ANSI C kot druga izdaja izvirnika iz 1988.}
\end{abib}

\index{slovenske knjige|)}
\index{dokumentacija!knjige!v slovenščini|)}
\index{knjige!slovenske|)}
\index{dokumentacija!v slovenščini|)}
\index{dokumentacija!knjige|)}
\index{knjige|)}
\index{branje!priporočeno|)}

\index{dokumentacija|)}
\index{viri informacij|)}
