% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% sources.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

\section{Viri informacij o Linuxu}
%\markboth{Uvod v Linux}{Viri informacij o Linuxu}
\namedlabel{sec-intro-sources}{Viri informacij o Linuxu}

Za Linux je na razpolago veliko drugih virov informacij.  Posebej
uporabne bodo številne knjige o Unixu na splošno, posebno za bralce,
ki se v njem ne počutijo doma.  Priporočamo vam, da skrbno preberete
eno od njih, preden se poskusite pogumno podati v džunglo Linuxa.

Podatki so dostopni tudi na zvezi, v elektronski obliki.  Za dostop do
teh podatkov morate imeti dostop do omrežja na zvezi, kot so omrežja
Internet, Usenet ali FidoNet.  Dobro mesto za začetek je spletna stran
\url{http://www.linuxresources.com/} (glejte dodatek~\ref{app-info}).
Če tega dostopa nimate, boste morali najti nekoga, ki bo tako
prijazen, da vam bo priskrbel izvode tamkajšnjih spisov.

\subsection{Dokumentacija na zvezi}
Veliko spisov o Linuxu je dostopnih po anonimnem FTP-ju
z arhivnih mest Interneta po vsem svetu in z omrežij, kot sta
Fidonet in CompuServe.  Distribucije Linuxa na CD-ROM-u
lahko prav tako vsebujejo tukaj omenjene spise.  Če lahko
pošljete e-pismo na internetne strežnike, lahko dobite te
datoteke z uporabo enega od strežnikov za >>FTP po pošti<<
\index{FTP!po pošti}
tudi po pošti.  Za več navodil o uporabi tovrstnih
strežnikov glejte dodatek~\ref{app-ftplist-num}.

V dodatku~\ref{app-ftplist-num} je seznam uveljavljenih arhivnih
mest za Linux.  Zaradi manjše obremenitve omrežja uporabite
strežnik FTP, ki vam je zemljepisno najbližji.

Dodatek~\ref{app-sources-num} vsebuje delni seznam dokumentacije
za Linux, dostopne po anonimnem FTP-ju.  Imena datotek so lahko
odvisna od arhivnega mesta.  Večina mest hrani spise o Linuxu
v podimeniku \texttt{docs} njihovega arhiva za Linux.  Na primer,
FTP-strežnik \texttt{metalab.unc.edu} hrani datoteke za Linux
v imeniku \texttt{/pub/Linux}, dokumentacijo o Linuxu pa
v imeniku \texttt{/pub/Linux/docs}.

Primeri na zvezi dostopnih spisov so \emph{Pogosto zastavljena
vprašanja o Linuxu z odgovori}, PZV, (angl.\ Frequently Asked Questions,
FAQ), zbirka vprašanj, ki jih ljudje najpogosteje vprašujejo o Linuxu;
spisi HOWTO za Linux opisujejo določene vidike sistema kot
na primer \emph{Installation HOWTO} (namestitev), \emph{Printing HOWTO}
(tiskanje) in \emph{Ethernet HOWTO} (uporaba mrežnih kartic); in
\emph{Linux META-FAQ}, ki našteva informacijske vire na Internetu.

Mnogi od teh spisov se redno objavljajo v nekaterih novičarskih
skupinah Useneta o Linuxu; glejte razdelek~\ref{sec-intro-usenet}
spodaj.

\subsection{Linux na svetovnem spletu}\label{sec-intro-ldp-home-page}
Na naslovu \url{http://metalab.unc.edu/LDP/} najdete domačo stran
projekta Linux Documentation Project (LDP) na svetovnem spletu (angl.\
World Wide Web, WWW).  Ta spletna stran našteva številne HOWTO-je in
druge sestavke v obliki HTML kot tudi kazalce na druga mesta, ki bi
utegnila zanimati uporabnike Linuxa, na primer
\url{http://www.ssc.com/}, dom mesečnika \emph{Linux Journal}.

Slovenski uporabniki Linuxa vzdržujemo spletno stran
\texttt{http://www.lugos.si/}.  Na njej so dostopne številne
novice, navodila in članki v slovenščini, primeri in povezave.

\subsection{Knjige in druga objavljena dela}

Knjige Dokumentacijskega projekta za Linux (LDP) so rezultat na
Internetu združenih naporov, da bi napisali in razširjali precejšen
nabor priročnikov za Linux, analogijo dokumentacije, ki spremlja
komercialne različice Unixa in pokriva njihovo namestitev, delovanje,
programiranje, vmreževanje in razvoj jedra.

Priročniki projekta LDP so dostopni po anonimnem FTP-ju in po poštnem
naročilu.  Dodatek~\ref{app-sources-num} našteva dostopne priročnike
in opisuje, kako jih dobiti.

Mnogo velikih založnikov, vključno z založbami MIS:Press, Digital
Press, O'Reilly \& Associates in SAMS je skočilo na potujoči vagon
Linuxa.  Preverite zalogo v vaši prodajalni računalniške literature
ali na spletni strani Specialized Systems Consultants (SSC) na
\url{http://www.ssc.com/} ali poglejte preglede knjig v reviji
\emph{Linux Journal}, ki jih včasih objavijo na svoji strani
\url{http://www.linuxjournal.com/}.

Veliko število knjig o Unixu je v splošnem uporabnih tudi za Linux.
Pri svoji uporabi in programskem vmesniku se Linux ne razlikuje dosti
od drugih izvedb Unixa.  V splošnih besedilih za Unix boste našli
skoraj vse, kar bi radi vedeli o uporabi in programiranju Linuxa.
Pravzaprav je ta knjiga mišljena kot dodatek k že dostopni knjižnici
knjig za Unix.  Tukaj predstavljamo le najpomembnejše podrobnosti
Linuxa in upamo, da boste za poglobljene informacije pogledali še v
druge vire.

Oboroženi z dobrimi knjigami o Unixu in s tole knjigo bi se morali
biti sposobni spoprijeti z vsem mogočim.  Dodatek~\ref{app-sources-num}
našteva nekatere knjige o Unixu, ki so močno priporočljive
za novince in čarovnike Unixa.

Revija \emph{Linux Journal} se razširja po vsem svetu in je
izvrsten način, da ostanete v stiku z dogajanjem v skupnosti
Linuxa, posebej če nimate dostopa do novic Useneta (glejte
spodaj).  Glejte dodatek~\ref{app-sources-num} za podatke
o naročilu na revijo \emph{Linux Journal}.

\subsection{Novičarske skupine Useneta}
\label{sec-intro-usenet}

\textbf{Usenet} je svetovni elektronski forum novic in diskusij.
Ponuja poglobljeno izbiro \textbf{novičarskih skupin}.  Novičarske
skupine so razvrščene v različna področja razprav, posvečena
določenim temam.  Veliko diskusij o razvoju
Linuxa se pojavlja na Internetu in Usenetu.  Ni presenetljivo,
da je Linuxu posvečenih precej novičarskih skupin Useneta.

Prvotna novičarska skupina o Linuxu, \texttt{alt.os.linux},
je bila ustvarjena, da bi preselili razprave o Linuxu iz skupine
\texttt{comp.os.minix} in različnih elektronskih spiskov.
Promet v \texttt{alt.os.linux} je kmalu tako narasel, da je zagotovil
obstoj novičarske skupine v hierarhiji \texttt{comp}.  Februarja 1992
je bilo izvedeno glasovanje in ustanovljena je bila
\texttt{comp.os.linux}.

Novičarska skupina \texttt{comp.os.linux} je kmalu postala ena
najpopularnejših (in najglasnejših) skupin Useneta, popularnejša od
katerekoli druge skupine v hierarhiji \texttt{comp.os}.  Decembra 1992
je bilo potrebno ponovno glasovanje o razbitju novičarske skupine
zaradi zmanjšanja prometa v njej; to glasovanje je prestala le
novonastala \texttt{comp.os.linux.announce}.  Julija 1993 je
bila skupina dokončno razbita v novo hierarhijo.  Za reorganizacijo
\texttt{comp.os.linux} je glasovalo skoraj 2.000 ljudi, kar
pomeni eno od največjih glasovanj (angl.\ Calls For Votes, CFV)
na Usenetu nasploh.

Če nimate Useneta, obstajajo prehodi med pošto in novicami
za večino spodnjih skupin (če ne kar za vse).

\begin{dispitems}
\ditem {\texttt{comp.os.linux.advocacy }}
Novičarska skupina za razpravo o prednostih Linuxa pred drugimi
operacijskimi sistemi.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.alpha}}
Novičarska skupina \texttt{comp.os.linux.alpha} naj bi se
uporabljala za razprave o nakupu, namestitvi, poganjanju,
vzdrževanju in razvijanju Linuxa na sistemih s procesorji
Digital Alpha.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.announce}}
Moderirana novičarska skupina za napovedi o Linuxu, vključno s
poročili o hroščih in pomembnih popravkih programja.  Če sploh berete
kakšno novičarsko skupino o Linuxu, berite tole.  Pogosto pomembna
sporočila v tej skupini niso poslana v druge.  Ta skupina vsebuje tudi
veliko periodičnih sporočil o Linuxu, vključno s spisi >>na zvezi<<,
opisanimi v zadnjem razdelku in naštetimi v
dodatku~\ref{app-sources-num}.

Prispevke v to novičarsko skupino morata potrditi moderatorja,
Matt Welsh in Lars Wirzenius.  Če nameravate poslati članek,
ga preprosto pošljite, kot bi ga tudi sicer; novičarsko programje
bo poslalo članek moderatorjema v potrditev.  A če vaš novičarski
sistem ni pravilno nastavljen, boste morda morali poslati članek
neposredno na \texttt{linux-announce@tc.cornell.edu}.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.answers}}
Namenjena objavi pogosto zastavljenih vprašanj, HOWTO-jev,
datotek README in ostalih spisov, ki odgovarjajo na vprašanja
o Linuxu.  Tako se bo zmanjšal promet v ostalih skupinah
\texttt{c.o.l.*} in rezerviral \texttt{comp.os.linux.announce}
za prave najave.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.development.apps}}
Nemoderirana novičarska skupina za vprašanja in razprave o pisanju
in prenosu aplikacij za in na Linux.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.development.system}}
Nemoderirana novičarska skupina za razprave o razvoju
sistema Linux, povezane z jedrom, gonilniki naprav in
naložljivimi moduli.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.hardware}}
Ta novičarska skupina je za vprašanja in razprave o določenem
kosu strojne opreme, npr.\ >>Ali lahko ta sistem poganja Linux?<<,
>>Kako naj uporabljam ta diskovni pogon v Linuxu?<< itd.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.m68k}}
Ta je namenjena zanimivostim in razvoju prenosa Linuxa na arhitekturo
Motorola 680x0.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.misc}}
Vse razprave, ki nekako ne sodijo v nobeno drugo dostopno skupino o
Linuxu.  Vsi netehnični ali metapogovori o Linuxu bi se morali
odvijati v \texttt{comp.os.linux.misc}.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.networking}}
Razprave o vmreževanju in komunikacijah, vključno s ploščami Ethernet,
protokoloma SLIP in PPP itd.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.setup}}
Vprašanja in razprave o namestitvi in sistemskem upravljanju Linuxa.

\ditem {\texttt{comp.os.linux.x}}
Razprave o lastnostih X Window System, edinstvenih za Linux, vključno
s strežniki, odjemniki, pisavami in knjižnicami.
\end{dispitems}

Ta seznam še zdaleč ni popoln.  Nove skupine se rojevajo, ko se pokaže
potreba po razdelitvi razprav, obstajajo pa tudi skupine o Linuxu v
drugih hierarhijah.  V Sloveniji obstajata dve novičarski skupini,
povezani z Unixom:
\begin{dispitems}
\ditem {\texttt{si.comp.os.unix}}
Ta je namenjena splošnim razpravam o Unixu.  Linux nima svoje skupine,
zato svoja vprašanja v slovenščini pošiljajte sem.

\ditem {\texttt{si.org.lugos}}
To je skupina Društva slovenskih uporabnikov Linuxa, LUGOS.  Mišljena
je bolj za enosmerno obveščanje javnosti o svojem početju, a bo tudi
prenesla kakšno dodatno sporočilce.
\end{dispitems}

\subsection{Elektronski poštni spiski na Internetu}
\label{sec-intro-mailing-lists}
Če imate dostop do elektronske pošte Interneta, lahko sodelujete v
številnih elektronskih poštnih spiskih, tudi če nimate dostopa do
Useneta.  Če niste neposredno priključeni na Internet, se lahko
priključite enemu od teh elektronskih spiskov, če lahko izmenjujete
pošto z Internetom (na primer, preko omrežij UUCP, FidoNet, CompuServe
ali drugih omrežij za izmenjavo internetne pošte).

Za več podatkov o elektronskih spiskih za Linux pošljite e-pismo na
naslov
\begin{tscreen}
majordomo@vger.rutgers.edu
\end{tscreen}
V telo sporočila vključite besedo \texttt{help} in sporočilo se vam bo
vrnilo z navodili, kako se prijaviti na različne dopisne sezname in se
z njih odjaviti.  Osamljena beseda \texttt{lists} v vrstici bo
prinesla imena poštnih seznamov, ki so dostopni na strežniku
\texttt{majordomo.vger.rutgers.edu}.

Za Linux obstaja tudi precej poštnih seznamov za posebne namene.
Najboljši način, da izveste o njih, je, da spremljate novičarske
skupine Useneta o Linuxu za najave, pa tudi prebirate seznam javno
dostopnih poštnih spiskov, ki se objavlja v skupini Useneta
\texttt{news.answers}.

V Sloveniji obstajajo elektronski poštni spiski društva LUGOS o
Linuxu.  Zanje veljajo podobna navodila kot za prijavo na svetovne
spiske, le e-pismo pošljete na naslov
\begin{tscreen}
majordomo@lugos.si
\end{tscreen}
Na glavni spisek Lugosa, imenovan \texttt{lugos-list}, se prijavite
z naslednjim ukazom v telesu sporočila na naslov
\texttt{majordomo@lugos.si}
\begin{tscreen}
subscribe lugos-list
\end{tscreen}
