% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% differences.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

\section{Razlike med Linuxom in drugimi operacijskimi sistemi}
%\markboth{Uvod v Linux}{Razlike med Linuxom in drugimi operacijskimi sistemi}
\label{sec-intro-differences}

Pomembno je razumeti razlike med Linuxom in drugimi operacijskimi
sistemi, kot so MS-DOS, OS/2 in druge izvedbe Unixa za osebne
računalnike.  Najprej, Linux lahko srečno sobiva z drugimi
operacijskimi sistemi na istem stroju: na istem sistemu lahko poleg
Linuxa poganjate še MS-DOS in OS/2 brez težav.  Obstajajo celo načini
interakcije med različnimi operacijskimi sistemi, kot bomo videli.

\subparagraph*{Zakaj uporabljati Linux?}

Zakaj uporabljati Linux namesto dobro znanega, dobro preizkušenega in
dobro dokumentiranega komercialnega operacijskega sistema?  Naštejemo
vam lahko tisoč razlogov.  Eden od najpomembnejših je, da je Linux
izvrstna izbira za osebno računalništvo z Unixom.  Če ste razvijalec
programov za Unix, zakaj bi doma uporabljali MS-DOS?  Linux vam
omogoča razvoj in preizkus programja za Unix na vašem PC-ju, vključno
z bazami podatkov in aplikacijami za X~Window System.  Če ste študent,
verjetno računalniški sistemi vaše univerze tudi poganjajo Unix.
Poganjate lahko svoj lastni Unix in ga prikrojite po svojih potrebah.
Nameščanje in poganjanje Linuxa je tudi odličen način za učenje Unixa,
če nimate dostopa do drugih strojev z Unixom.

A ne izgubimo pregleda.  Linux ni le za uporabnike osebnega Unixa.
Dovolj je robusten in kompleten, da zmore obdelati velika opravila,
kot tudi zadovoljiti potrebe porazdeljenega računanja.  Veliko
podjetij -- posebno manjših -- je preselilo svoje sisteme na Linux
namesto na druga okolja delovnih postaj Unix.  Univerze so ugotovile,
da je Linux popoln za učne predmete zasnove operacijskih sistemov.
Veliki komercialni proizvajalci so se začeli zavedati priložnosti, ki
jih ponuja prosti operacijski sistem.

%The following sections should point out the most important differences
%between Linux and other operating systems. We hope you'll find that
%Linux can meet your computing needs, or at least enhance your current
%computing environment. Keep in mind that the best way to get a taste
%for Linux is try it---you needn't even install a complete system to
%get a feel for it. In Chapter~\ref{chap-install-num}, we'll show you
%how.

\subparagraph*{Linux vs.\ MS-DOS}

Poganjanje Linuxa in MS-DOS-a na istem sistemu ni neobičajno.  Mnogo
uporabnikov Linuxa se zanaša na MS-DOS za aplikacije, kot je urejanje
besedil.  Linux ponuja svoje analogije teh aplikacij, a morda imate
dober razlog, da poganjate tako MS-DOS kot Linux.  Če je vaša
disertacija napisana z uporabo urejevalnika Word za Windows, je morda
ne boste zlahka pretvorili v \TeX\ ali kak drug format.  Veliko
komercialnih aplikacij za MS-DOS še ni dostopnih za Linux, a ni
razloga, da ne bi uporabljali obeh.

MS-DOS ne izrablja vse funkcionalnosti procesorjev 80386 in novejših.
Po drugi strani teče Linux popolnoma v zaščitenem načinu procesorja in
uporablja vse njegove prednosti.  Neposredno lahko dostopate do vsega
dostopnega pomnilnika (in še dlje, z uporabo navideznega RAM-a).
Linux priskrbi popoln vmesnik Unixa, ki ni dostopen v MS-DOS-u.
Zlahka lahko razvijete in prenašate aplikacije za Unix na Linux, v
MS-DOS-u pa ste omejeni le na del funkcionalnosti Unixa.

Linux in MS-DOS sta različna pojma.  MS-DOS ni drag v primerjavi z
drugimi komercialnimi operacijskimi sistemi in ima močno oporišče v
svetu osebnih računalnikov.  Noben drug operacijski sistem za osebne
računalnike ni dosegel ravni priljubljenosti MS-DOS-a, ker je
opravičevanje izdatka \$1.000 za drugi operacijski sistem nemogoče za
mnogo uporabnikov.  Linux pa je prost in končno imate možnost, da se
odločite sami.

Med Linuxom in MS-DOS-om se lahko odločite na podlagi svojih
pričakovanj in potreb.  Linux ni za vsakogar.  Če ste si vedno želeli
doma poganjati popoln sistem Unix, brez visokih cen drugih izvedb
Unixa za osebne računalnike, je morda Linux prav to, kar iščete.

%Tools are available which let you move smoothly between Linux and
%MS-DOS.  For example, it is easy to access MS-DOS files from Linux. An
%MS-DOS emulator is available that allows you to run many popular
%MS-DOS applications. A free Microsoft Windows emulator is under
%development.


\subparagraph*{Linux vs.\ drugi tipi sistemov}
V svetu PC-jev je postalo priljubljenih precej naprednih operacijskih
sistemov.  Posebej sta pri nadgradnji uporabnikov z MS-DOS-a postala
popularna IBM-ov OS/2 in Microsoftov Windows.

Tako OS/2 kot Windows NT sta povsem večopravilna operacijska sistema,
enako kot Linux.  OS/2, Windows NT in Linux podpirajo približno enak
uporabniški vmesnik, vmreženost in varnostne odlike.  Vendar je prava
razlika med Linuxom in drugimi tipi dejstvo, da je Linux različica
Unixa, in pridobiva s prispevki širše skupnosti Unixa.

Zakaj je Unix tako pomemben?  Ne le, da je to najpopularnejši
operacijski sistem za večuporabniške stroje, pač pa je tudi osnova za
svet prostega programja.  Večina prostega programja na Internetu je
napisana prav za sisteme Unix.

Obstaja veliko izvedb Unixa različnih proizvajalcev.  Za njihovo
razširjanje ni odgovorna ena sama ustanova.  V skupnosti Unixa
obstajajo veliki pritiski za standardizacijo v obliki odprtih
sistemov, a ni ene same skupine, ki bi načrtovala to zasnovo.  Vsak
proizvajalec (ali, kot se izkaže, vsak heker) lahko razvije standardno
izvedbo Unixa.

Po drugi strani so OS/2 in operacijski sistemi Microsofta lastniški.
Vmesnik in zasnovo nadzoruje ena sama korporacija, ki razvija kodo
operacijskega sistema.  V nekem smislu je takšna vrsta organizacije
napredek, saj postavlja točne standarde za programiranje in zasnovo
uporabniškega vmesnika, za razliko od tistih, ki jih najdemo v
skupnosti odprtih sistemov.

Več organizacij je poskušalo opraviti težak posel standardizacije
programskega vmesnika za Unix.  Linux je večinoma združljiv s
standardom POSIX.1.  Sčasoma je pričakovati, da se bo sistem Linux
prilagodil drugim standardom, vendar standardizacija ni prvotni cilj
razvoja Linuxa.

\subparagraph*{Linux vs.\ druge izvedbe Unixa}
Za osebne računalnike s procesorjem 80386 ali boljšim obstaja precej
drugih izvedb Unixa.  Arhitektura 80386 je primerna za Unix in
proizvajalci so to izkoristili.

Vse izvedbe Unixa za osebni računalnik so podobne Linuxu.  Skoraj
vse komercialne različice Unixa podpirajo približno isto programje,
programsko okolje in lastnosti vmreževanja.  Vendar obstajajo med
Linuxom in komercialnimi različicami Unixa tudi razlike.

Linux podpira drugačen nabor strojne opreme kot komercialne izvedbe.
V splošnem Linux podpira najbolj znane strojne naprave, toda podpora
je še vedno omejena na strojno opremo, ki jo imajo razvijalci.
Komercialni proizvajalci Unixa od začetka podpirajo več strojne
opreme, a seznam v Linuxu podprtih naprav se nenehno daljša.  Strojne
potrebe za Linux bomo pokrili v razdelku~\ref{sec-intro-hardware}.

Mnogo uporabnikov poroča, da je Linux vsaj tako stabilen kot
komercialni sistemi Unix.  Linux se še vedno razvija, a filozofija
dvokoračnih izdaj, stabilne in razvojne, je izdelala dostopne stabilne
različice, ne da bi upočasnila razvoj.

Za veliko uporabnikov je najpomembnejši dejavnik cena.  Programska
oprema Linux je prosta in jo lahko vzamete z Interneta ali kakšnega
drugega računalniškega omrežja.  Če nimate dostopa do Interneta, lahko
še vedno poceni kupite Linux po poštnem naročilu na disketi, traku ali
CD-ROM-u.

Seveda lahko skopirate Linux od prijatelja, ki že ima programje, ali
delite stroške nakupa s kom drugim.  Če nameravate namestiti Linux na
velikem številu strojev, boste morali nabaviti le en izvod programja
-- Linux se ne razširja z licenco >>enega stroja<<.

Vrednosti komercialnih izvedb Unixa ne smete podcenjevati.  Poleg cene
samega programja se plača tudi za dokumentacijo, podporo in
zagotovitev kvalitete.  Za velike ustanove so to zelo pomembni
dejavniki, a uporabniki osebnih računalnikov morda ne potrebujejo teh
storitev.  V vsakem primeru, mnogo podjetij in univerz je odkrilo, da
je poganjanje Linuxa v laboratoriju poceni osebnih računalnikov boljše
kot poganjanje komercialnih različic Unixa v laboratoriju delovnih
postaj.  Linux lahko zagotovi funkcionalnost delovne postaje na
osebnem računalniku za delček njenih stroškov.

Sistemi Linux so pluli na visokih morjih Severnega Pacifika in
upravljali telekomunikacije in analizo podatkov za oceanografsko
raziskovalno plovilo.  Sistemi Linux se uporabljajo v raziskovalnih
postajah na Antarktiki.  Več bolnišnic vzdržuje podatke o pacientih na
sistemih Linux.

Za procesorje 80386 in boljše so dostopne tudi druge proste ali poceni
izvedbe Unixa.  Najbolj znana je 386BSD, izvedba Unixa BSD za 80386.
Paket 386BSD je v veliki meri primerljiv z Linuxom, toda kateri od
njiju je boljši, je odvisno od vaših potreb in pričakovanj.  Edina
pomembna razlika, ki jo lahko ugotovimo, je, da se Linux razvija
odprto in lahko prostovoljci pomagajo pri razvojnem procesu, medtem ko
386BSD razvija zaključena skupina programerjev.  Zaradi tega obstajajo
med tema dvema projektoma bistvene filozofske in zasnovne razlike.
Cilj Linuxa je razviti popoln sistem Unix iz nič (in se v tem procesu
neznansko zabavati), cilj 386BSD je med drugim priredba obstoječe kode
BSD za uporabo na 80386.

NetBSD je še en prenos distribucije BSD NET/2 na več strojev, vključno
z 80386.  NetBSD ima rahlo bolj odprto strukturo razvoja, sicer pa je
v mnogih pogledih primerljiv s 386BSD.

Omeniti velja tudi projekt HURD, prizadevanje Free Software
Foundation, da bi razvila in razširjala prosto različico Unixa za
mnogo platform.  Stopite v stik s Free Software Foundation (naslov je
v dodatku~\ref{app-gpl-num}) za več informacij o tem projektu.  V času
tega pisanja je HURD še vedno v razvoju.

Obstajajo tudi druge poceni različice Unixa, na primer Minix,
akademski, a uporaben klon Unixa, na katerem je temeljil zgodnji
razvoj Linuxa.  Nekatere od teh izvedb so le za izobraževalne namene,
medtem ko so druge polnokrvni sistemi.
