% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% history.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>


\section{Kratka zgodovina Linuxa}
%\markboth{Uvod v Linux}{Kratka zgodovina Linuxa}

Unix je zaradi svoje velike podporne baze in distribucije eden od
najpopularnejših operacijskih sistemov na svetu.  Sprva so ga razvili
v sedemdesetih letih pri AT\&T kot večopravilni sistem za
miniračunalnike in osrednje računalnike, a je od takrat rasel in
postal eden od najširše uporabljanih operacijskih sistemov kjerkoli,
kljub svojemu včasih konfuznemu vmesniku in pomanjkanju centralne
standardizacije.

Mnogi hekerji menijo, da je Unix Prava Stvar -- Edini Pravi
Operacijski Sistem.  Zato se je torej razvoj Linuxa razširil s skupino
hekerjev Unixa, ki so si želeli umazati roke z lastnim operacijskim
sistemom.

Različice Unixa obstajajo za veliko sistemov, od osebnih računalnikov
do superračunalnikov, kot je Cray Y-MP\@.  Večina različic Unixa za
osebne računalnike je dragih in nerodnih.  V času, ko to pišemo, stane
različica operacijskega sistema AT\&T UNIX System V za en sam
računalnik 386 približno 1500 ameriških dolarjev.

Linux je prosta različica Unixa, ki jo je razvil predvsem Linus
Torvalds z Univerze v Helsinkih na Finskem, ob pomoči mnogih
programerjev in čarovnikov Unixa na Internetu.  Sistem lahko razvija
in spreminja kdorkoli z dovolj znanja in domiselnosti.  Jedro sistema
Linux ne uporablja kode AT\&T ali drugih lastniških virov in večina
programja za Linux je bila razvita v projektu GNU ustanove Free
Software Foundation v Cambridgeu, Massachusetts, ZDA.  V rastoči bazen
programja za Linux so prispevali programerji z vsega sveta.

Linux se je prvotno razvijal kot ljubiteljski projekt Linusa
Torvaldsa.  Navdihnil ga je Minix\index{Minix}, mali sistem Unix, ki
ga je razvil Andy Tanenbaum.  Prve razprave o Linuxu so se odvijale v
novičarski skupini Useneta \texttt{comp.os.minix}.  Te razprave so se
ukvarjale predvsem z razvojem majhnega, akademskega sistema Unix za
uporabnike Minixa, ki so si želeli več.

Zelo zgodnji razvoj Linuxa je predvsem izboljševal lastnosti preklopa
opravil vmesnika zaščitenega načina procesorja 80386, vse napisano v
zbirniku.  Linus piše:
\begin{quotation}
>>Po tem je bilo vse preprosto: še vedno sicer kosmato kodiranje,
vendar sem imel nekaj orodij in razhroščevanje je bilo lažje.  Na tej
stopnji sem začel uporabljati C, kar je gotovo pospešilo razvoj.
Tedaj sem tudi začel resneje razmišljati o svoji megalomanski ideji,
da bi napisal ,,boljši Minix od Minixa``.\index{Minix} Upal sem, da
bom nekoč sposoben prevesti \texttt{gcc} pod Linuxom \ldots

Dva meseca za osnovno sestavo, vendar sem imel le malce kasneje
gonilnik diska (hudo hroščat, a na mojem stroju je slučajno deloval)
in majhen datotečni sistem.  To je bilo takrat, ko sem različico 0.01
naredil dostopno (nekako konec avgusta 1991): ni bila lepa, ni imela
gonilnika za diskete in skoraj ničesar ni znala narediti.  Ne
verjamem, da je sploh kdo prevedel to različico.  A takrat sem bil že
zasvojen in nisem hotel odnehati, dokler ne bi prekosil Minixa.<<
\end{quotation}

Linux različice 0.01 ni bil nikjer objavljen.  Izvorna koda 0.01 niti
ni bila izvedljiva.  Vsebovala je le čisto osnovo za izvorno kodo
jedra in predpostavljala, da ste imeli dostop do stroja z Minixom za
prevajanje in eksperimentiranje.

5.\ oktobra 1991 je Linus objavil prvo >>uradno<< različico Linuxa,
to je bila različica 0.02.  Tedaj je Linus lahko poganjal
\texttt{bash} (ukazna lupina GNU Bourne Again Shell) in \texttt{gcc}
(prevajalnik za C iz projekta GNU), a skoraj nič drugega.  Sistem je
bil pač namenjen le hekerjem.  Središče pozornosti je veljalo razvoju
jedra -- uporabniška podpora, dokumentacija in distribucija še niso
bili v načrtu.  Še dandanes skupnost Linuxa obravnava ta vprašanja kot
sekundarna glede na >>pravo programiranje<< -- razvoj jedra.

Kot je Linus napisal v \texttt{comp.os.minix}:
\begin{quotation}
>>Ali hrepenite po časih sistema Minix-1.1, ko so bili možje še možje
in so si sami pisali gonilnike naprav?  Ste brez prijetnega projekta
in umirate od želje, da si polomite zobe na OS, ki ga bi radi
oblikovali po svojih potrebah?  Ste razočarani, kadar v Minixu vse
deluje?  Nič več neprespanih noči, da pripravite moden program k
delovanju?  Potem je morda to sporočilo ravno za vas.

Kot sem že omenil pred mesecem, delam na prosti različici Minixu
podobnega sistema za računalnike AT-386.  Moj sistem je končno dosegel
stopnjo, ko je lahko celo uporaben (čeprav morda tudi ni, odvisno od
tega, kaj hočete), in sem pripravljen objaviti izvorno kodo za širšo
distribucijo.  Je le različica 0.02\ldots\ toda pod njim sem uspešno
pognal \texttt{bash}, \texttt{gcc}, \texttt{gnu-make},
\texttt{gnu-sed}, \texttt{compress}, itd.<<
\end{quotation}

Po različici 0.03 je Linus poskočil na številko različice 0.10, saj je
več ljudi začenjalo sodelovati pri delu na sistemu.  Po nekaj
nadaljnjih revizijah je Linus marca 1992 povečal številko različice na
0.95, da bi ponazoril svoja pričakovanja, da bo sistem kmalu
pripravljen na >>uradno<< izdajo.  (V splošnem se programju ne priredi
številka 1.0, dokler ni teoretično popolno in brez hroščev.)  Skoraj
leto in pol zatem, konec decembra 1993, je bilo jedro Linuxa še vedno
na različici 0.99.pl14 -- asimptotično se je bližalo 1.0.  V času, ko
to pišemo, ima trenutno stabilno jedro številko različice 2.2, stopnja
popravka 2, razvija pa se različica 2.2.3.

Večina pomembnejših prostih paketov programja za Unix je bila
prenešena na Linux, dostopno pa je tudi komercialno programje.
Podprte je vse več strojne opreme kot v prvotnih različicah jedra.
Mnogo ljudi je izvajalo teste hitrosti Linuxa na sistemih 80486 in
ugotovilo, da so primerljivi z delovnimi postajami srednjega razreda
podjetij Sun Microsystems in Digital Equipment Corporation.  Kdo bi si
mislil, da bo ta >>mali<< klon Unixa kdaj zrasel in zasedel celoten
svet osebnega računalništva?
