% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% preface.tex
% Copyright (c) 1992, 1993 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by
% the copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

% Tega ni:
%\def\fn#1{{\tt #1}}
%\def\cmd#1{{#1}}

\section*{Predgovor k prejšnji izdaji}
% \addcontentsline{toc}{section}{Predgovor prejšnji izdaji}

\emph{>>Ste v labirintu ozkih zavitih hodnikov, vsi so si podobni.<<}

Pred vami se pojavlja eden od najbolj kompleksnih in strašljivih
sistemov, kar jih je bilo kdaj napisanih.  Linux, prosti klon Unixa za
osebni računalnik, je napisala pisana druščina gurujev Unixa, hekerjev
in drugih naključnih ljudi.  Sam sistem izžareva to zapleteno
dediščino, in čeprav se razvoj Linuxa lahko zdi neorganiziran napor
prostovoljcev, je sistem zmogljiv, hiter in zastonj.  Linux je pravi
32-bitni operacijski sistem.

Moje izkušnje z Linuxom se začenjajo pred mnogo leti, ko sem sedel k
računalniku in poskusil ugotoviti, kako se namesti v tistem času edina
dostopna >>distribucija<< -- nekaj disket, ki jih je objavil H. J. Lu.
Vzel sem kup disket in bral stran za stranjo nepovezanih namestitvenih
zapiskov.  Nekako mi je uspelo namestiti osnovni sistem in doseči, da
je vse skupaj delovalo.  To je bilo davno pred časom, ko ste lahko
kupili programje za Linux na CD-ROM-u od svetovnih distributerjev;
pravzaprav še preden je Linux sploh lahko bral CD-ROM.  To je bilo
pred pojavom XFree86, pred Emacsom, pred podporo komercialnega
programja in preden je Linux na področju osebnih računalnikov postal
pravi tekmec sistemom MS-DOS, Microsoft Windows in OS/2.

V svojih rokah držite zemljevid in vodnik po svetu Linuxa.  Upam, da
vam bo ta knjiga pomagala začeti s tistim, kar imam za najhitrejši,
najmočnejši operacijski sistem za osebni računalnik.  Postavitev
vašega lastnega sistema z Linuxom je lahko dobra zabava -- zato si
natočite skodelico kave, se udobno namestite in nadaljujte z branjem.

\begin{flushleft}
Matt Welsh\\
Januar 1994
\end{flushleft}

\section*{Namigi za novince v Unixu}
 \addcontentsline{toc}{section}{Namigi za novince v Unixu}

Za začetek dela z vašim lastnim sistemom Linux ne potrebujete veliko
podlage z delom na Unixu.  Mnogo novincev v Unixu je uspešno namestilo
Linux na svoje sisteme.  Ta učna izkušnja je vredna vloženega napora,
a zavedajte se, da vas lahko razočara.  Še več, ko se začnete
ukvarjati z bolj zapletenimi opravili sistema Linux -- namestitev
novega programja, ponovno prevajanje jedra in tako naprej -- je znanje
Unixa še kako potrebno.

Vendar se boste že s preprosto uporabo vašega sistema Linux naučili
osnov Unixa.  Ta knjiga vam pomaga začeti --
poglavje~\ref{chap-tutorial-num} je učbenik osnov Unixa.
Poglavje~\ref{chap-sysadm-num} obravnava sistemsko upravljanje Linuxa.
Morda boste želeli prebrati ti dve poglavji, preden sploh namestite
Linux -- ob morebitnih težavah se bodo te informacije dokazale kot
neprecenljive.

Nihče ne more pričakovati, da bo čez noč iz novinca postal sistemski
upravnik Unixa.  Vsaka izvedba Unixa potrebuje nekaj vzdrževanja.
Pripravljeni morate biti na pot, ki vas čaka.  V nasprotnem primeru
vas, če ste novinec v Unixu, lahko sistem spravi na rob obupa.

\section*{Namigi za guruje Unixa}
 \addcontentsline{toc}{section}{Namigi za guruje Unixa}

Nekdo, ki ima za seboj leta izkušenj pri programiranju in sistemski
administraciji Unixa, lahko še vedno potrebuje pomoč, preden pobere in
namesti Linux.  Čarovniki Unixa morajo biti seznanjeni z določenimi
lastnostmi sistema, preden se poglobijo vanj.  Linux ni niti
komercialni sistem Unix niti ne poskuša dosegati enakih standardov.
Stabilnost je sicer pomemben dejavnik pri razvoju Linuxa, ni pa edini.

Morda je pomembnejša funkcionalnost.  V veliko primerih postane nova
koda del standardnega jedra, ko ima še hrošče in je funkcionalno
nepopolna.  Razvojni model Linuxa predpostavlja, da je pomembneje
izdati kodo uporabnikom v preizkus in uporabo, kot pa zavlačevati z
izdajo, dokler koda ni popolna.  WINE (emulator Microsoft Windows za
Linux) je preživel uradno izdajo $\alpha$, preden je bil popolnoma
preizkušen.  Širša skupnost Linuxa je imela priložnost delati s to
kodo, in tisti, ki se jim je zdela koda $\alpha$ dovolj dobra za svoje
potrebe, so jo lahko uporabljali.  Komercialni proizvajalci Unixa
redko, če sploh, izdajajo programje na takšen način.

Če ste bili sistemski administrator Unixa več kot desetletje in ste že
uporabljali vsak komercialni sistem Unix pod soncem, boste za
prilagoditev Linuxu morda potrebovali nekaj časa.  Sistem je zelo
sodoben in dinamičen.  Novo jedro izide vsakih nekaj tednov.  Novo
programje izhaja nenehno.  Nekega dne je vaš sistem popolnoma sodoben,
naslednjega dne pa bo lahko že v kameni dobi.

Kako lahko pri vseh teh aktivnostih stopate v korak z vedno
spreminjajočim se svetom Linuxa?  Največkrat je najbolje nadgraditi le
tiste dele sistema, ki potrebujejo nadgradnjo, in le tedaj, ko
mislite, da je to neogibno.  Na primer, če nikoli ne uporabljate
urejevalnika Emacs, ni razloga, da bi na vaš sistem nenehno nameščali
nove izdaje Emacsa.  Tudi če ste lakomen uporabnik Emacsa, navadno ni
razloga za nadgradnjo, razen če potrebujete lastnost, ki obstaja le v
naslednji izdaji.  Le malo ali pa sploh nič razlogov je, da bi bili
vedno na tekočem z najnovejšimi različicami programja.

Upamo, da bo Linux dosegel ali presegel vaša pričakovanja za doma
narejeni sistem Unix.  V samem bistvu Linuxa je duh prostega
programja, nenehnega izpopolnjevanja in rasti.  Skupnost Linuxa daje
prednost širitvi pred stabilnostjo, kar je težko sprejeti, posebej če
ste potopljeni v svet komercialnega Unixa.  Nerealno je pričakovati,
da bo Linux popoln; v svetu prostega programja tega ni.  Verjamemo pa,
da je Linux tako popoln in uporaben kot katerakoli druga izvedba
Unixa.
