% slackware
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>


% \pagebreak
\section{Slackware}
%\markboth{Pridobitev in namestitev Linuxa}{Linux Slackware}
\label{slackware-installation}

% Tole je zaradi 1, 2, 3, 4 ... namesto (a), (b), (c), (d), ...
% na drugem nivoju gnezdenja.  To pa zato, ker so ravno takšne
% številke na zaslonu in bi se sicer uporabniki zmedli.
\renewcommand{\theenumii}{\arabic{enumii}}
\renewcommand{\labelenumii}{\textbf{\theenumii}~~}
% Tako.

\index{distribucija!Slackware|(}
\index{namestitev!Slackware}
\index{Slackware|see{distribucija}}
\index{Slackware!namestitev}

\emph{Ta razdelek o distribuciji Linux Slackware je napisal
Sean Dreilinger.}

\subsection{Slackware ni za vas (ali pa tudi je)}

Dobrodošli v distribucijo Linuxa Slackware!  Ta razdelek pomaga novim
uporabnikom ali upraviteljem Linuxa oceniti Slackware, zasnovati
sistem Slackware in namestiti distribucijo Slackware Linux.

Potreben je tehtni premislek, da izberete Slackware kot vrsto Linuxa,
ki jo boste uporabljali.  Morda se vam zdi to trenutno trivialna
odločitev, a škatle z Linuxom prevzemajo več in več odgovornosti v
organiziranih računalniških okoljih.  Veliko \emph{poskusov} z Linuxom
se je v prvem letu razvilo v kritične stroje, ki strežejo veliko več
uporabnikom in služijo za veliko več namenov, kot je bilo sprva
pričakovano.  Slackware je ena najbolj uporabljanih distribucij
Linuxa.  Ko gre za odločitev za najnovejšo, najpreprostejšo ali
najbolj skrbno zasnovano distribucijo Linuxa, Slackware morda ne bo
>>nič od naštetega<<.  Nekaj ozadja iz življenja in časov distribucije
Slackware osvetli stvari.

\subsection{Kratka zgodovina}

Leta 1993 je podjetje Soft Landing System ustvarilo eno prvih
organiziranih distribucij Linuxa.  Čeprav je bil to velik korak, je
imela distribucija SLS mnogo pomanjkljivosti (in ni ravno delovala, za
začetnike).  Slackware, božji dar Patricka Volkerdinga, je reševala
številne od teh problemov.  Zrcalila se je po FTP-ju in bila tiskana
na CD-ROM-e po vsem svetu, tako da je kmalu postala najbolj
uporabljana vrsta Linuxa.  Za trenutek je bila Slackware edina
>>rešitev<< Linuxa z vsemi lastnostmi.  Drugi vzdrževalci distribucij
Linuxa, komercialni in neprofitni, so sčasoma razvili distribucije, ki
so postale vredne vašega zanimanja.

% According to statistics maintained by the Linux Counter Project,
% Slackware inhabits about 69\% of all machines that run
% Linux. Slackware is typically obtained via FTP or CD-ROM and installed
% on a 80486-class computer running at 66 Mhz with about 16 MB of memory
% and 1050 MB of storage. More information about Linux use and the Linux
% Counter Project is available on the World Wide Web.
% 
% \begin{tscreen}
% http://domen.uninett.no/\~hta/linux/counter.html
% \end{tscreen}

Do januarja 1994 je distribucija Slackware doživela tako široko
uporabo in postala tako razvpita, kot je običajno le za rokovske
zvezde in kultne vodje.  Po Usenetu so se razširile govorice, da je
celoten projekt Slackware delo čarovnic in častilcev hudiča!

>>Linux, prosti OS \dots{} razen tvoje DUŠE! MUAHAHAHAHA!<<

\begin{tscreen}
\emph{Pošilja: cajho@uno.edu} \hfill \linebreak
\emph{Datum:\ \ \ \ 7 Jan 1994 15:48:07 GMT}

Šale z namigovanji na RFC 666, demonični demoni (strežniki) in
špekulacije, da je Pat Volkerding pravzaprav L. Ron Hubbard v
preobleki, so razsajale v nitih sporočil, ki so sledila.  Celotni
zabavni incident je verjetno pomagal distribuciji Slackware, da je
pridobila nekaj tržnega deleža:

\ \ \ TO MI JE VŠEČ!! \\
Brkljal sem tukaj, da bi ugotovil, katero različico Linuxa naj
namestim, a po vsem tem se mi zdi, da nimam druge izbire, kot da
namestim Slackware.
\end{tscreen}

\begin{tscreen}

\emph{Pošilja: widsith@phantom.com (David Devejian)} \hfill \linebreak
\emph{Datum:~~~~10 Jan 1994 04:57:41 GMT}

Pustimo ob strani vso folkloro in zafrkavanje.  Slackware je pametna
in zmogljiva izbira za vaše podvige v Linuxu, če ste amater, študent,
heker ali bodoči sistemski upravitelj.
\end{tscreen}

\subsection{Zakaj potemtakem?}

Če ste sistemski upravitelj, ste se morda že srečali z enim ali več
ključnih strežnikov, na katerih teče Slackware.  Razen če imate obilo
časa za eksperimentiranje, je izbira >>najbolj preizkušane in
pravilne<< distribucije najlažji način.  Če nameravate prejemati pomoč
od prijateljev in kolegov, ki so pismeni v Unixu, se raje prepričajte,
da poganjajo nekaj združljivega -- možno je, da poganjajo Slackware.
Pomanjkljivosti te distribucije so splošno znane, najpogosteje jih
odkrijejo, dokumentirajo in popravijo, če je to mogoče.  Sestavite
lahko škatlo z distribucijo Slackware, zamašite znane varnostne luknje
in namestite nekaj dodatnih orodij iz drugih distribucij Linuxa ter
ustvarite izvrsten strežnik Unix ali namizno delovno postajo, vse
skupaj v približno enem popoldnevu.

% \vfill
% \pagebreak
% {\bf Slackware Pros and Cons}
%
% \small
% \begin{tabular}{ll}
% {\bf Slackware is NOT for You} & {\bf Or perhaps it Is} \\
%                                & \\
% Slackware is old               & It's mature, widely available, \\
%                                & and the most widely installed \\
%                                & Linux distribution \\
%                                & \\
% Slackware lacks sexy           & You're free to add \\
% administrative tools a la      & administrative functions from \\
% RedHat                         & other distributions such as \\
%                                & the RedHat package manager \\
%                                & \\
% Slackware includes bundled     & We know what some of the \\
% security holes                 & vulnerabilities are and \\
%                                & volunteers have posted fixes \\
%                                & \\
% Donald Knuth complained about  & Patrick Volkerding fixed the \\
% the fonts                      & fonts \\
%                                & \\
% Linus Torvalds uses another    & Oh well \\
% distribution                   & \\
%                                & \\
% Slackware is assembled by      & Satanist crackers (not SATAN \\
% Devil Worshipers               & itself) will avoid your box \\
%                                & \\
% Slackware is no longer         & This is a myth, Slackware is \\
% developed                      & actively maintained, sans \\
%                                & marketing hype \\
%                                & \\
% Slackware is not supported by  & Linux support is available \\
% a commercial vendor or         & from a wide range of \\
% sanctioned user group          & consultants, explained further \\
%                                & in the section on Commercial \\
%                                & Support \\
%                                & \\
% Slackware is not created by a  & Good. A system designed by one \\
% committee or development team  & accountable individual is \\
%                                & cohesive
% \end{tabular}
% \normalsize

% If you are still undecided whether Slackware is the tastiest flavor
% of Linux for you, 
Poglejte tudi v vodnik Buyer's Guide, ki ga objavlja \emph{Linux
Journal}\index{Linux Journal@\textit{Linux Journal}} ter daje podrobne
primerjave in ocene vsake od večjih distribucij.  Za premočrten seznam
vrst Linuxa poglejte v spis \emph{Linux Distribution HOWTO} (glejte
dodatek~\ref{app-sources-num}).

\subsection{Nadgradnja? Dvakrat premislite!}
\blackdiamond
Sporočilo Patricka Volkerdinga z dne 24.\ avgusta 1995:
\begin{tscreen}
Poskus nadgradnje distribucije Slackware s formata a.out
na ELF bo nedvomno povzročal vse vrste težav.
Ne počnite tega.
\end{tscreen}

Stvar, ki je pri Slackware ne slišimo pogosto, je beseda na >>N<<.
Nastavitveni program za Slackware je zasnovan za namestitev svežega
operacijskega sistema na prazne trde diske ali vsaj prazne particije
na njih.  Namestitev čez prejšnjo namestitev Slackware lahko pobriše
vaše posebne aplikacije in povzroča združljivostne težave med
nadgrajenimi aplikacijami in starejšimi datotekami na istem sistemu.
Ko je bila distribucija Slackware prvič sestavljena, je bil vsakdo
novopečeni uporabnik Linuxa in sistem je bil vselej preizkusen --
ponovna namestitev celotnega operacijskega sistema in aplikacij je
bila norma razvojnega sistema.  Danes veliko ustanov in podjetij
poganja kritične aplikacije na sistemih Slackware Linux.  V takšnih
okoljih je potrebno načrtovati celo preprost ponoven zagon
računalnika, ugasnitev sistema in prepis vseh uporabniških datotek ali
posebnih aplikacij pa je popolnoma nesprejemljiva.

Nadgradnja sistema Slackware presega okvire tega poglavja, a je tudi
mogoča, če ste izkušeni upravitelj Unixa in ste upoštevali ukrepe za
ohranitev lokalnih sprememb in uporabniških datotek.  Obstaja vir na
Internetu, ki trdi, da lahko analizira vašo distribucijo in je
nadgradi po Internetu.  Morda boste želeli pogledati ta URL, če se
soočate s problemom nadgradnje:
\begin{tscreen}
ftp://ftp.wsc.com/pub/freeware/linux/update.linux/ 
\end{tscreen}

Ali pa berite, objokujte in se učite iz ekspertize o nadgradnjah Grega
Louisa v njegovem spisu mini HOWTO: \emph{Upgrading Your Linux
Distribution}, dostopnega z mesta, kjer se zrcalijo publikacije LDP:
\begin{tscreen}
http://metalab.unc.edu/LDP/
\end{tscreen}

\subsection{Izbira namestitvene metode}

Slackware lahko namestite z različnih medijev in omrežnih virov, da
zadostite svojim potrebam in proračunu.  Za vsako namestitveno metodo
potrebujete vsaj tri diskete.

\subparagraph*{CD-ROM}
Namestitev s CD-ROM-a je hitra, priljubljena in udobna.  Čeprav se
mora nekdo žrtvovati in plačati za začetni nakup CD-ROM-a, je
posojanje CD-jev \emph{spodbujano}.  Ker sta Linux in distribucija
Slackware zaščitena z GPL, lahko naredite toliko izvodov, kot želite.
Namestitev s CD-ROM-a je tudi malce lepša praksa zaradi netikete
(pravil obnašanja na omrežju), saj ne uporabljate pasovne širine za
celodnevne prenose po FTP.  Nenazadnje, morda boste hvaležni za
dodatne pripomočke in dokumentacijo, ki spremlja CD-ROM, posebej če
boste podlegli namestitveni mrzlici ali želeli dodajati sestavne dele
tudi v prihodnje.

\subparagraph*{Zabava!}
Če je računalništvo vaš konjiček (ali če si želite ogledati nekaj
ducatov namestitev distribucije Slackware, preden to opravite v
službi), poglejte, če obstaja kje blizu uporabniška skupina Linuxa
(angl.\ Linux User Group, LUG), ki prireja namestitvene zabave.
Predstavljajte si polno sobo darežljivih in znanja polnih hekerjev, ki
se družijo in si posojajo CD-ROM-e ter se posvetujejo z drugimi
navdušenci.

\subparagraph*{FTP}
Ko enkrat prenesete Slackware z najbližjega zrcalnega strežnika za
FTP, morate še vedno prepisati nabore disket na namestitveni medij,
kot je particija trdega diska, ali jih pridno prekopirati na kakšnih
50 disket.

\subparagraph*{NFS}
V omrežnem okolju je mogoče namestiti Slackware na deljeni datotečni
sistem in omogočiti vsem na lokalni mreži, da priklopijo to deljeno
lokacijo in namestijo Slackware.  Če imate tehnične izkušnje ali
sistemskega upravitelja, ki pozna Linux, je to odlična pot.  Prvotna
distribucija Slackware se lahko doda na omrežje s CD-ROM-a, po FTP-ju,
z namestitvenih disket, s traku, ali celo z oddaljenega strežnika za
NFS po Internetu.  Za podrobnosti o oddaljenih delitvah glejte
naslednje URL-je:
\begin{tscreen}
http://sunsite.doc.ic.ac.uk/sunsite/access/nfs.html \\
ftp://ftp.cdrom.com/pub/linux/slackware/MIRRORS.TXT \\
http://www.cs.us.es/archive/nfs.html
\end{tscreen}

\subparagraph*{Diskete}
Je časovno potratno, a deluje -- ustvarite lahko kup disket, ki so
potrebne za namestitev Slackware in jih potem eno za drugo vstavljate
v disketnik, ko ste naprošeni.  Nabori disket (angl.\ disk sets)
distribucije Slackware so pravzaprav zasnovani in urejeni tako, da
gredo na diskete.  Če imate na voljo ogromen kup recikliranih disket
velike gostote, je to morda najbolj ekonomičen način.

\subparagraph*{Trdi disk}
Tako se dela, če ste prenesli distribucijo Slackware po FTP --
ustvariti boste morali le zagonsko (boot), korensko (root) in rešilno
disketo (rescue).  Imeti morate dodatni disk ali diskovno particijo s
prostim prostorom, da boste lahko odložili datoteke za Slackware med
namestitvijo (pozneje jih lahko pobrišete).  Namestitev s trdega diska
je tudi ovinek, če ste kupili CD-ROM, a vaš pogon za CD-ROM ni podprt
v nobenem od jeder Linuxa, ki so na CD-ju s Slackware.  Za prenos
namestitvenih datotek na prosti trdi disk lahko uporabite vaš trenutni
operacijski sistem, potem poženete namestitev distribucije Slackware.

\subparagraph*{Trak}
V času tega pisanja še vedno poskusna možnost.  Trak ponuja velik
kompromis med hitrostjo in učinkovitostjo, ko nameščate Slackware -- o
njem velja premisliti, če lahko prijatelj z združljivo tračno enoto
podvoji CD ali arhiv FTP.  Preberite najnovejše podrobnosti iz
razdelka o traku (angl.\ tape) v datoteki \texttt{INSTALL.TXT}, ki je
del vaše distribucije Slackware.

\subsection{Zagonske diskete: vedno dobra stvar}

Tudi če ste obdarjeni z direktno povezavo T-3 v Internet, ki vam
omogoča nabavo nove distribucije Slackware z omrežja, boste ravnali
razumno, če boste ustvarili dve disketi za sestavo Slackware (zagonsko
in korensko, angl.\ boot in root), preden nadaljujete.  V primeru
nezgode (izpada elektrike, prečkanja mačjih prijateljev čez vašo
tipkovnico ali celo človeške napake) bosta ti dve mali disketi morda
lahko oživili vaš sistem ali vsaj rešili vaše osebne datoteke.

\subsection{Delovni list za sestavo Slackware-a}\label{slack-work-sheet}

Ko so vse datoteke skopirane, lahko Slackware nadaljuje in opravi
večino sistemske in omrežne sestave, če ste na to pripravljeni.  Za
pomoč pri načrtovanju vaših odločitev je ta razdelek sestavljen kot
delovni list, dobljen iz tekstovnega programa za sestavo Slackware.
Ta delovni list lahko uporabljate za vnaprejšnji zapis odgovorov
(dokler vaš računalnik še melje), tako da boste opremljeni z nujnimi
podrobnostmi -- particijami, naslovi za IP, IRQ-ji modema in miške,
imenom gostitelja in domen in drugimi podatki, ki jih boste morali
vnesti med sestavo.  Vprašanja so v angleščini, upajmo, da vam ne bodo
povzročala prevelikih preglavic.

\begin{enumerate}
\item \textbf{Tipkovnica (angl.\ Keyboard):} Slackware-ov \texttt{setup}
bo hotel vedeti, ali želite preslikati vašo tipkovnico v kaj drugega,
kot je standardna ameriška tipkovnica s 101 tipko?

\begin{flushright}
\textit{da ali ne}
\end{flushright}

\item \textbf{Sestava izmenjalnih particij (angl.\ Swap Configuration):}
Ali imate eno ali več particij, pripravljenih kot tip 82 (Linux Swap)?

\begin{flushright}
\textit{da ali ne}
\end{flushright}

Ali naj \texttt{setup} uporablja \texttt{mkswap} na vaših izmenjalnih
particijah?  Najverjetneje >>da<<, razen če imate manj kot 4~MB RAM-a
in ste to že storili, da bi \texttt{setup} deloval bolje.

\begin{flushright}
\textit{da ali ne}
\end{flushright}

\item \textbf{Priprava glavne particije Linuxa (angl.\ Prepare Main
Linux Partition):} \texttt{setup} bo naštel vse particije, označene
kot tip 83 (domorodne za Linux), in vprašal, katero naj uporablja za
korensko particijo datotečnega sistema za Linux (\texttt{/}).
Uporabljajte obliko, kot je \texttt{/dev/hda3} ali kakršno je že ime
vaše naprave.

\begin{flushright}
\textit{ime particije}
\end{flushright}

\blackdiamond
Zadnja priložnost za umik!  Ko uporabljate izbiro namestitve iz nič,
morate nameščati na prazno particijo.  Če je še niste formatirali
ročno, jo morate formatirati, ko se vam to izpiše.  Vnesite
>>\texttt{I}<< za namestitev od začetka ali >>\texttt{a}<< za
dodajanje programja na vaš obstoječi sistem.

\begin{flushright}
\textit{namest$[$i$]$tev ali dod$[$a$]$janje}
\end{flushright}

(Re)formatiranje glavne particije Linuxa.  Ali bi radi formatirali to
particijo?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da, $[$n$]$e, ali $[$c$]$--preveri tudi sektorje}
\end{flushright}

\texttt{ext2fs} privzame en inode na 4096 bajtov diskovnega prostora.
Če boste imeli na vašem pogonu več majhnih datotek, boste morda
potrebovali več inodov (za vsak vnos datoteke se uporablja po eden).
Gostoto inodov lahko spremenite na en inode na 2048 bajtov ali celo na
1024 bajtov.  Vnesite \texttt{2048} ali \texttt{1024} ali le
pritisnite \key{Enter} za sprejetje privzete vrednosti 4096.

\begin{flushright}
\textit{4096 (privzeto). 2048, ali 1024}
\end{flushright}

\item \textbf{Priprava dodatnih particij Linuxa (angl.\ Prepare
Additional Linux Partitions):} Priklopite lahko nekatere druge
particije za \texttt{/usr} ali \texttt{/usr/X11} ali kakorkoli že
(\texttt{/tmp} -- karkoli).  Bi radi uporabljali tudi druge particije
Linuxa za priklop nekaterih vaših imenikov?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$e}
\end{flushright}

To so vaše particije Linuxa (\textit{prikaže se seznam particij}).  Te
particije se že uporabljajo (\textit{prikaže se drug seznam
particij}).  Vnesite particijo, ki bi jo radi uporabljali, ali
pritisnite \key{q} za prenehanje dodajanja novih particij.
Uporabljajte obliko, kot je: \texttt{/dev/hda3} ali kakorkoli je že
ime napravi.

\begin{flushright}
\textit{Ime particije ali $[$q$]$--konec}
\end{flushright}

Bi radi formatirali te particije?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da, $[$n$]$--ne, ali $[$c$]$--preveri tudi sektorje}
\end{flushright}

Zdaj mora biti nova particija priklopljena nekam v vaše novo drevo
imenikov.  Na primer, če jo želite priklopiti pod \texttt{/usr/X11R6},
odgovorite: \texttt{/usr/X11R6}.  Bi radi priklopili to novo
particijo?

\begin{flushright}
\textit{Točka priklopa}
\end{flushright}

Bi radi priklopili kakšne dodatne particije?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

\item \textbf{Nastavitev particij za DOS in OS/2 (angl.\ DOS and OS/2
Partition Setup):} Naslednje dosovske particije FAT ali particije HPFS
sistema OS/2 so bile najdene: (\textit{prikazan seznam particij}).  Bi
radi omogočili vidnost nekaterih od teh particij v Linuxu?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

Prosim, vnesite particijo, do katere bi radi dostopali v Linuxu, ali
pritisnite \key{q} za konec dodajanja novih particij.  Uporabite
format, kot je: \texttt{/dev/hda3}, ali kakorkoli je vaši napravi že
ime.

\begin{flushright}
\textit{Ime particije ali $[$q$]$--konec}
\end{flushright}

Ta nova particija mora biti zdaj priklopljena nekam v drevo imenikov.
Prosim, vpišite imenik, pod katerim bi jo radi vstavili.  Na primer,
morda boste želeli odgovoriti \texttt{/dosc}, \texttt{/dosd} ali kaj
podobnega.  Kam naj se priklopi ta particija?

\begin{flushright}
\textit{Točka priklopa}
\end{flushright}

\item \textbf{Izbor izvornega medija (angl.\ Source Media Selection):}
  \begin{enumerate}
  \item Namestitev s particije trdega diska (angl.\ hard drive).
  \item Namestitev z disket (angl.\ floppy disks).
  \item Namestitev preko NFS.
  \item Namestitev iz že priklopljenega imenika (angl.\ from a pre-mounted
    directory).
  \item Namestitev s CD-ROM-a.
\end{enumerate}

\begin{flushright}
\textit{1, 2, 3, 4, ali 5}
\end{flushright}

\item \textbf{Namestitev s particije trdega diska (angl.\ Install from
a hard drive partition):} Za namestitev neposredno s trdega diska
morate imeti particijo z imenikom, ki vsebuje distribucijo Slackware
tako, da je vsebina vsake diskete razen zagonske vsebovana v ustreznem
podimeniku.  Na primer, če je distribucija v \texttt{/stuff/slack},
morate imeti imenike poimenovane \texttt{/stuff/slack/a1},
\texttt{/stuff/slack/a2} in tako naprej, vsak podimenik naj vsebuje
datoteke, ki bi bile na tej disketi.  Nameščate lahko s particij DOS,
HPFS ali domorodnih za Linux.  Vnesite particijo, kjer leži izvorna
distribucija Slackware ali \key{p} za seznam particij.

\begin{flushright}
\textit{Ime particije ali seznam $[$p$]$articij}
\end{flushright}

V katerem imeniku (angl.\ directory) na tej particiji najdemo izvorno
distribucijo Slackware?  V zgornjem primeru bi to bil imenik
\texttt{/stuff/slack}.  V katerem imeniku je torej izvor Slackware-a?

\begin{flushright}
\textit{Ime imenika}
\end{flushright}

Na kakšnem tipu datotečnega sistema je vaša particija
z izvornimi paketi distribucije Slackware?
\begin{enumerate} 
\item FAT (MS-DOS, DR-DOS, OS/2)
\item Linux Second Extended File System (domorodni datotečni sistem Linuxa)
\item Linux Xiafs
\item Linux MINIX
\item OS/2 HPFS
\end{enumerate}

\begin{flushright}
\textit{1, 2, 3, 4, ali 5}
\end{flushright}

\item \textbf{Namestitev iz že priklopljenega imenika (angl.\ Install
from a pre-mounted directory):} Prav, nameščali bomo iz imenika, ki je
trenutno priklopljen.  Lahko je priklopljen običajno ali preko NFS.
Določiti morate ime imenika, ki vsebuje podimenike za vsako izvorno
disketo.  Iz katerega imenika bi radi nameščali?

\begin{flushright}
\textit{Ime imenika}
\end{flushright}

\item \textbf{Namestitev z disket
(angl.\ Install from floppy disks):} Osnovni nabor disket za Slackware
(A) lahko namestite z disketnega medija velikosti 1{,}2~MB ali
1{,}44~MB.  Večina ostalih disket ne bo šla na 1{,}2-megabajtne
diskete, a jih lahko naložite na svoj trdi disk in namestite od tam.
S katerega disketnika (angl.\ floppy drive) bi radi nameščali
(1/2/3/4)?

\begin{enumerate}
\item \texttt{/dev/fd0u1440} (pogon \texttt{A:}, 1{,}44~MB)
\item \texttt{/dev/fd1u1440} (pogon \texttt{B:}, 1{,}44~MB)
\item \texttt{/dev/fd0h1200} (pogon \texttt{A:}, 1{,}2~MB)
\item \texttt{/dev/fd1h1200} (pogon \texttt{B:}, 1{,}2~MB)
\end{enumerate}

\begin{flushright}
\textit{1, 2, 3, ali 4}
\end{flushright}

\item \textbf{Namestitev prek omrežnega datotečnega sistema
(angl.\ Install via NFS):} Zmanjkuje vam datotečnega sistema na trdem
disku.  Ali ta stroj trenutno teče na omrežju, s katerega nameravate
nameščati?  Če da, ne bomo skušali ponovno nastaviti vaše omrežne
kartice.  Ali ste trenutno na delujočem omrežju?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$e}
\end{flushright}

Vstaviti boste morali naslov za IP, ki ga želite dodeliti temu stroju.
Primer: 111.112.113.114.  Kakšen je vaš naslov za IP?

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}

Zdaj moramo vedeti vašo omrežno masko (angl.\ netmask).
Tipično bo to 255.255.255.0.  Kakšna je vaša omrežna maska?

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}

Ali imate prehod med omrežji (angl.\ gateway)?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

Kakšen je naslov prehoda?

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}

Dobro!  Na lokalnem koncu smo vse pripravili, a zdaj moramo vedeti,
kje naj najdemo programske pakete za namestitev.  Najprej potrebujemo
naslov za IP stroja, kjer so shranjeni izvorni paketi za Slackware.
Ker že delujete v omrežju, bi morali biti sposobni uporabiti tudi
omrežno ime namesto omrežnega naslova za IP, če tako želite.  Kakšen
je naslov za IP vašega strežnika za NFS?

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}

Na strežniku za NFS mora biti imenik z izvornimi paketi za Slackware z
vsebino vsake diskete v njegovih podimenikih.  \texttt{setup} mora
vedeti ime imenika na vašem strežniku, ki vsebuje podimenike z vsebino
disket.  Na primer, če bi vsebino vaše diskete A3 našli v imeniku
\texttt{/slackware/a3}, bi zdaj odgovorili \texttt{/slackware}.  Kateri
je izvorni imenik distribucije Slackware?

\begin{flushright}
\textit{Ime imenika}
\end{flushright}

\item \textbf{Namestitev s CD-ROM-a (angl.\ Install from CD-ROM):}
Kakšen tip pogona za CD-ROM imate?
\begin{enumerate}
\item Deluje z večino CD-pogonov ATAPI/IDE (\texttt{/dev/hd*})
\item SCSI (\texttt{/dev/scd0} ali \texttt{/dev/scd1})
\item Sony CDU31A/CDU33A (\texttt{/dev/sonycd})
\item Sony 531/535 (\texttt{/dev/cdu535})
\item Mitsumi, lastniški vmesnik -- ni IDE (\texttt{/dev/mcd})
\item Novejši Mitsumi, ki ni IDE (\texttt{/dev/mcdx0})
\item Sound Blaster Pro/Panasonic (\texttt{/dev/sbpcd})
\item Aztech/Orchid/Okano/Wearnes (\texttt{/dev/aztcd})
\item Phillips in nekateri ProAudioSpectrum16 (\texttt{/dev/cm206cd})
\item Goldstar R420 (\texttt{/dev/gscd})
\item Optics Storage 8000 (\texttt{/dev/optcd})
\item Sanyo CDR-H94 + zvočna kartica ISP16 (\texttt{/dev/sjcd})
\item Poskusi samodejno zaznati pogon za CD-ROM
\end{enumerate}

\begin{flushright}
\textit{1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 8, 9, 10, 11, 12, ali 13}
\end{flushright}

\textbf{CD-ROM IDE:}
Vnesite ime naprave, ki predstavlja vaš pogon za CD-ROM tipa IDE.  To
bo verjetno eden od teh (po vrstnem redu od najbolj do najmanj
verjetnega): \texttt{/dev/hdb /dev/hdc /dev/hdd /dev/hde /dev/hdf
/dev/hdg /dev/hdh /dev/hda}

\begin{flushright}
\textit{Ime naprave}
\end{flushright}

\textbf{CD-ROM SCSI:}
Kateri pogon CD-ROM tipa SCSI uporabljate?
Če niste prepričani, izberite \texttt{/dev/scd0}.

\begin{flushright}
\textit{1. /dev/scd0\linebreak 2. /dev/scd1}
\end{flushright}

\textbf{Namestitvena metoda (angl.\ installation method):}
S CD-ROM-om distribucije Slackware lahko poganjate večino sistema s
CD-ja, če nimate veliko diskovnega prostora ali če želite le
preizkusiti Linux, ne da bi se zamujali s popolno namestitvijo.
Kateri tip namestitve želite (>>slakware<< ali >>slaktest<<)?
\begin{description}
\item[slakware] Običajna namestitev na trdi disk
\item[slaktest] Povezava \texttt{/usr$\rightarrow$/cdrom/live/usr}
  za tek večine s CD-ROM-a
\end{description}

\begin{flushright}
\textit{slakware ali slaktest}
\end{flushright}

\item \textbf{Izbira naborov (angl.\ Series Selection):} Določite
pakete, ki bi jih radi namestili.  V spodnjem pozorniku lahko določite
poljubno kombinacijo naborov disket.  Na primer, za namestitev
osnovnega sistema, osnovnega sistema X Window in kompleta orodij za
Tcl bi lahko vnesli: \texttt{a x tcl}.  Katere nabore disket bi radi
namestili?
\begin{description}
\item[A]   Osnovni sistem Linux
\item[AP]  Različne aplikacije, ki ne potrebujejo X
\item[D]   Razvoj programov (C, C++, izvorna koda jedra, Lisp, Perl itd.)
\item[E]   GNU Emacs
\item[F]   Seznami pogosto zastavljenih vprašanj (angl.\ Frequently
  Asked Questions, FAQ)
\item[K]   Izvorna koda jedra operacijskega sistema Linux
\item[N]   Vmreževanje (TCP/IP, UUCP, Mail)
\item[Q]   Posebna dodatna jedra s posebnimi gonilniki
  (potrebna za CD-je, ki niso SCSI)
\item[T]   \TeX
\item[TCL] Tcl/Tk/TclX, komplet orodij za Tcl in Tk, za razvijanje
  aplikacij za X
\item[X]   Osnovni grafični sistem X Window, imenovan XFree86
\item[XAP] Aplikacije za X Window
\item[XD]  Razvojni sistem za strežnik X11 XFree86
\item[XV]  Xview (navidezni okenski upravljalnik OpenLook, aplikacije)
\item[Y]   Igre (ki ne potrebujejo X)
\end{description}

\begin{flushright}
\textit{Katerakoli s presledki ločena kombinacija \texttt{a ap d e f k n q t tcl x xap xd xv y}
  in drugih ponujenih naborov disket}
\end{flushright}

\item\textbf{Namestitev programja (angl.\ Software Installation):}
Programski paketi bodo prenešeni na vaš trdi disk.  Če je to vaša prva
namestitev Linuxa, bi najbrž morali uporabljati način PROMPT.  Tako bo
upoštevana datoteka s privzetimi vrednostmi nujno potrebnih paketov in
ti bodo nameščeni samodejno.  Vprašani boste o namestitvi drugih
paketov.  Če ne uporabljate načina PROMPT, bo namestitveni program
namestil vse nabore disket, ki ste jih izbrali.  Ali želite
uporabljati način PROMPT?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

Te privzete vrednosti so uporabniško nastavljive -- katerikoli paket
lahko določite kot samodejno vključljiv ali preskočljiv, tako da
uredite vaše izbire v datoteki, imenovani \texttt{TAGFILE}.  Najdete
jo na prvi disketi vsakega nabora.  Tam bo tudi izvod originalne
datoteke z označbami, imenovane \texttt{TAGFILE.ORG}, dostopne v
primeru, ko želite obnoviti privzete nastavitve.  Datoteka z oznakami
vsebuje vsa navodila, potrebna za popolno avtomatizacijo vaše
namestitve.  Bi radi uporabljali posebno pripono za datoteko z
oznakami?  Določite lahko pripono, sestavljeno iz >>.<<, ki ji sledi
katerakoli kombinacija treh znakov, različnih od \texttt{tgz}.  Sam,
na primer, določim >>.pat<<; ko so med namestitvijo najdene datoteke
>>tagfile.pat<<, se uporabljajo namesto privzetih datotek >>tagfile<<.
Če namestitveni program ne najde datotek z označbami s posebnimi
priponami, bo uporabil privzete datoteke.  Vnesite vašo prirejeno
pripono za datoteke \texttt{TAGFILE} (vključno z vodečo >>.<<) ali le
pritisnite \key{Enter} za nadaljevanje brez posebne pripone.

\begin{flushright}
\textit{Pripona za datoteke z oznakami, ali\/ \key{Enter}}
\end{flushright}

\item \textbf{Dodatna sestava (angl.\ Extra Configuration):} Če želite,
greste lahko zdaj skozi izbire za ponovno sestavo vaše strojne opreme,
izdelavo zagonske diskete in namestitev nalagalnika LILO.  Če ste
namestili novo sliko jedra, bi morali iti ponovno skozi te korake.
Sicer se odločite sami.

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

\item \textbf{Izdelava zagonske diskete (angl.\ Boot Disk Creation):}
Priporočljivo je, da napravite zagonsko disketo.  Bi radi to storili
zdaj?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

Zdaj vstavite formatirano disketo v vaš zagonski disketnik.  Ta bo
postala vaša zagonska disketa za Linux.  Uporabljajte jo za zagon
Linuxa, dokler nalagalnika LILO ne nastavite za zagon z vašega trdega
diska.  Vsi podatki na ciljni disketi bodo uničeni.  Vstavite disketo
in pritisnite \key{Enter} ali \key{s}, če želite preskočiti ta korak.

\begin{flushright}
\textit{\key{Enter} ali pre$[$s$]$kok}
\end{flushright}

\item \textbf{Nastavitev modema (angl.\ Modem Setup):}
Ustvarila se bo povezava v imeniku \texttt{/dev}.  Kazala bo od vaše
klicne naprave (\texttt{cua0}, \texttt{cua1}, \texttt{cua2},
\texttt{cua3}) na \texttt{/dev/modem}.  To povezavo lahko pozneje
spremenite, če boste vstavili vaš modem na druga vrata (angl.\ port).
Bi radi zdaj nastavili vaš modem?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

To so standardne serijske V/I (vhodno-izhodne, angl.\ input/output,
I/O) naprave.  Na katero napravo je priključen vaš modem (0, 1, 2, 3)?
\begin{tscreen}
0 /dev/ttyS0 (ali COM1: pod DOS-om) \\
1 /dev/ttyS1 (ali COM2: pod DOS-om) \\
2 /dev/ttyS2 (ali COM3: pod DOS-om) \\
3 /dev/ttyS3 (ali COM4: pod DOS-om)
\end{tscreen}

\begin{flushright}
\textit{0, 1, 2, ali 3}
\end{flushright}

\item \textbf{Usposobitev miške (angl.\ Mouse Setup):}
V imeniku \texttt{/dev} bo ustvarjena povezava od vaše miškovne
naprave do \texttt{/dev/mouse}.  To povezavo lahko spremenite tudi
pozneje, če boste želeli uporabljati drugačno miško.  Bi radi zdaj
usposobili vašo miško?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

Podprti so naslednji tipi mišk.  Kateri tip miške imate
 (1, 2, 3, 4, 5, 6, 7)?
\begin{enumerate}
\item Serijska miška, združljiva z Microsoftovo
\item Miška QuickPort ali PS/2 (zunanja vrata (angl.\ auxiliary port))
\item Logitech Bus Mouse
\item ATI XL Bus Mouse
\item Microsoft Bus Mouse
\item Serijska miška Mouse Systems
\item Serijska miška Logitech (MouseMan)
\end{enumerate}

\begin{flushright}
\textit{1, 2, 3, 4, 5, 6, ali 7}
\end{flushright}

To so standardne V/I naprave.  Na katero napravo je
priključena vaša miška (0, 1, 2, 3)?
\begin{tscreen}
0 /dev/ttyS0 (ali COM1: pod DOS-om) \\
1 /dev/ttyS1 (ali COM2: pod DOS-om) \\
2 /dev/ttyS2 (ali COM3: pod DOS-om) \\
3 /dev/ttyS3 (ali COM4: pod DOS-om)
\end{tscreen}

\begin{flushright}
\textit{0, 1, 2, ali 3}
\end{flushright}

\item \textbf{Nastavitev omrežja (angl.\ Network Configuration):}
Zdaj bomo poskusili nastaviti vašo pošto in TCP/IP.  Ta proces
verjetno ne bo deloval na vseh možnih nastavitvah omrežja, a bi vam
moral omogočiti dober začetek.  Svoj sistem boste lahko ponovno
nastavili v kateremkoli trenutku z uporabo ukaza \texttt{netconfig}.
Najprej nas zanima ime, ki bi ga radi dali svojemu računalniku.
Trenutno je potrebna le osnova imena gostitelja (angl.\ base host
name), ne domena.  Vnesite ime gostitelja.

\begin{flushright}
\textit{Ime gostitelja}
\end{flushright}

Zdaj potrebujemo še ime domene.  Izpustite vodilno >>\texttt{.}<<.
Vnesite ime domene.

\begin{flushright}
\textit{Ime domene}
\end{flushright}

Če nameravati uporabljati TCP/IP le skozi zaprto zanko (angl.\
loopback), bo vaš naslov za IP enak 127.0.0.1 in lahko preskočimo
veliko nadaljnjih vprašanj.  Ali nameravate uporabljati \emph{le}
zaprtozančni vmesnik?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

Vnesite naslov za IP, ki pripada lokalnemu stroju.  Primer:
111.112.113.114.  Vnesite naslov za IP tega stroja
(\texttt{aaa.bbb.ccc.ddd}).

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}

Vnesite naslov vašega prehoda (angl.\ gateway) kot npr.\
111.112.113.1.  Če nimate prehoda, lahko pozneje uredite datoteko
\texttt{/etc/rc.d/rc.inet1}, lahko pa se najbrž izvlečete tudi tako,
da vnesete tukaj svoj lastni naslov za IP.  Vnesite naslov prehoda
(\texttt{aaa.bbb.ccc.ddd}).

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}

Vnesite svojo omrežno masko (angl.\ netmask).
To bo v splošnem podobno temu: \texttt{255.255.255.0}.
Vnesite omrežno masko (\texttt{aaa.bbb.ccc.ddd}).

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}

Ali boste dostopali do imenskega strežnika (angl.\ domain name
server, DNS)?

\begin{flushright}
\textit{$[$y$]$--da ali $[$n$]$--ne}
\end{flushright}

Prosim, dodajte naslov za IP imenskega strežnika, ki ga boste
uporabljali.  Pozneje lahko dodate še več DNS-jev z ureditvijo
datoteke \texttt{/etc/resolv.conf}.  Imenski strežnik vaše domene
(\texttt{aaa.bbb.ccc.ddd})?

\begin{flushright}
\textit{Naslov za IP}
\end{flushright}
\end{enumerate}

Zdaj lahko ponovno zaženete svoj računalnik s pritiskom
\key{Ctrl}-\key{Alt}-\key{Delete}.  Če ste namestili LILO,
odstranite zagonsko disketo iz vašega računalnika pred ponovnim
zagonom.  Ne pozabite ustvariti svoje datoteke \texttt{/etc/fstab}, če
je še nimate (glejte stran~\pageref{example-sysadm-fstab})!


\subsection{Naj se zgodi Slackware}

Če ste si vzeli čas za premislek in zasnovo, kot smo vam priporočili v
prejšnjih razdelkih, je resnična namestitev mačji kašelj.  Za pravi
proces nalaganja distribucije Slackware na vaš računalnik ni potrebnih
veliko besed.  Sledite korakom za izdelavo zagonske in korenske
diskete, potem odgovorite na dolg seznam vprašanj, ki jih postavlja
namestitveni program za Slackware.  Če ste izpolnili delovni list za
Slackware, vam bodo ta vprašanja znana (čeprav postavljana v
angleščini) in vse bo teklo gladko.


\subsection{Ustvarite nekaj zagonskih disket}

\subparagraph*{Izberite vaše jedro!}
Ob namestitvi sistema Slackware Linux morate ustvariti zagonsko
disketo z jedrom Linuxa, ki je posebej pripravljena za prepoznavo
sistemske strojne opreme.  Na primer, za namestitev Slackwarea s
pogona CD-ROM tipa IDE na trdi disk tipa SCSI mora imeti jedro na
zagonski disketi gonilnike za vaš krmilnik SCSI in vaš CD-ROM IDE.

Jedra so shranjena kot komprimirane datoteke \textit{bitnih slik}, do
katerih lahko dostopate iz skoraj vsakega operacijskega sistema in
tako ustvarite zagonsko disketo distribucije Slackware (Slackware
Boot).  Na FTP-ju, CD-ROM-u ali pod NFS priklopljenem imeniku
distribucije Slackware boste našli podimenik, imenovan
\texttt{bootdsks.144}, ki vsebuje slike jedra velikosti 1{,}44~MB za
ustvarjanje zagonskih disket na 3{,}5''-disketah visoke gostote.  Če
delate z zagonskim disketnikom velikosti 5{,}25'', poglejte v imenik
\texttt{bootdsks.12} za slike jedra, ki bodo šle na diskete manjše
podatkovne velikosti.

Tabela na strani~\pageref{table-slackware-ide-boot-images} ponuja
hitro referenco dostopnih slik jedra v času nastanka tega spisa.
Podatki o osveženih slikah zagonskih disket so dostopni z URL-ja:
\begin{tscreen}
ftp://ftp.cdrom.com/pub/linux/slackware/bootdsks.144/README.TXT
\end{tscreen}

%% \begin{center}
%% \textbf{Slackware Boot Kernel Image Descriptions}
%% \end{center}

\begin{table}
\begin{center}
\small
\begin{tabular}{|l|p{8cm}|}
\hline
\textbf{Datoteka}       & \textbf{Zagonske diskete za Slackware na IDE:} \\
\hline
\texttt{aztech.i}   	& Pogoni CD-ROM:  Aztech CDA268-01A, Orchid
   CD-3110, Okano/Wearnes CDD110, Conrad TXC, CyCDROM CR520, CR540. \\
\texttt{bare.i}     	& Le podpora za IDE. \\
\texttt{cdu31a.i}   	& CD-ROM Sony CDU31/33a. \\
\texttt{cdu535.i}   	& CD-ROM Sony CDU531/535. \\
\texttt{cm206.i}    	& CD-ROM Philips/LMS cm206z adaptersko
   kartico cm260 \\
\texttt{goldstar.i} 	& CD-ROM Goldstar R420 (včasih prodajan
  kot Reveal Multimedia Kit). \\
\texttt{mcd.i}      	& Podpora ne-IDE CD-ROM-ov Mitsumi. \\
\texttt{mcdx.i}     	& Izboljšana podpora ne-IDE CD-ROM-ov Mitsumi. \\
\texttt{net.i}      	& Podpora za Ethernet. \\
\texttt{optics.i}   	& CD-ROM Optics Storage 8000 AT
  (pogon >>DOLPHIN<<). \\
\texttt{sanyo.i}    	& Podpora za CD-ROM Sanyo CDR-H94A. \\
\texttt{sbpcd.i}    	& Podpora za ne-IDE CD-ROM-e Matsushita,
  Kotobuki, Panasonic, CreativeLabs (Sound Blaster), Longshine in Teac. \\
\texttt{xt.i}       	& Podpora trdih pogonov MFM. \\
\hline
\end{tabular}
\label{table-slackware-ide-boot-images}
\caption{Slike zagonskih disket distribucije Slackware za IDE}
\end{center}
\end{table}


\begin{table}
\begin{center}
\small
\begin{tabular}{|l|p{10cm}|}
\hline
\textbf{Datoteka:}     & \textbf{Zagonske diskete za Slackware na SCSI/IDE:} \\
\hline
\texttt{7000fast.s}	& Podpora za Western Digital 7000FASST SCSI. \\
\texttt{Advansys.s} 	& Podpora za AdvanSys SCSI. \\
\texttt{Aha152x.s}  	& Podpora za Adaptec 152x SCSI. \\
\texttt{Aha1542.s}  	& Podpora za Adaptec 1542 SCSI. \\
\texttt{Aha1740.s}  	& Podpora za Adaptec 1740 SCSI. \\
\texttt{Aha2x4x.s}  	& Podpora za Adaptec AIC7xxx SCSI
  (za te krmilnike: AHA-274x, AHA-2842, AHA-2940, AHA-2940W, AHA-2940U,
  AHA-2940UW, AHA-2944D, AHA-2944WD, AHA-3940, AHA-3940W, AHA-3985,
  AHA-3985W). \\
\texttt{Am53c974.s} 	& Podpora za AMD AM53/79C974 SCSI. \\
\texttt{Aztech.s}   	& Vsi podprti krmilniki SCSI in podpora
  za CD-je Aztech CDA268-01A, Orchid CD-3110, Okano/Wearnes CDD110,
   Conrad TXC, CyCDROM CR520, CR540. \\
\texttt{Buslogic.s} 	& Podpora Buslogic MultiMaster SCSI. \\
\texttt{Cdu31a.s}   	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus podpora
  za CD-ROM Sony CDU31/33a. \\
\texttt{Cdu535.s}   	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus podpora
  za CD-ROM Sony CDU531/535. \\
\texttt{Cm206.s}    	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus podpora
  za CD-ROM Philips/LMS cm206 CD-ROM z adaptersko kartico cm260. \\
\texttt{Dtc3280.s}  	& Podpora za DTC (Data Technology Corp) 3180/3280
  SCSI. \\
\texttt{Eata\_dma.s} 	& Podpora za DPT EATA-DMA SCSI (plošče, kot
   PM2011, PM2021, PM2041, PM3021, PM2012B, PM2022, PM2122, PM2322,
   PM2042, PM3122, PM3222, PM3332, PM2024, PM2124, PM2044, PM2144,
   PM3224, PM3334). \\
\texttt{Eata\_isa.s} 	& Podpora za DPT EATA-ISA/EISA SCSI (plošče,
  kot PM2011B/9X, PM2021A/9X, PM2012A, PM2012B, PM2022A/9X,
  PM2122A/9X, PM2322A/9X). \\
\texttt{Eata\_pio.s} 	& Podpora za DPT EATA-PIO SCSI (PM2001 in PM2012A). \\
\texttt{Fdomain.s}  	& Podpora za Future Domain TMC-16x0 SCSI. \\
\texttt{Goldstar.s} 	& Vsi podprti krmilniki SCSI, plus podpora
  za CD-ROM Goldstar R420 (včasih prodajan kot Reveal >>Multimedia Kit<<).  \\
\texttt{In2000.s}   	& Podpora Always IN2000 SCSI. \\
\texttt{Iomega.s}   	& Podpora za vzporedna vrata SCSI IOMEGA PPA3
  (podpira tudi različico pogona ZIP za vzporedna vrata). \\
\texttt{Mcd.s}      	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus
  standardni ne-IDE CD-ROM-i Mitsumi. \\
\texttt{Mcdx.s}     	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus
  razširjeni ne-IDE CD-ROM-i Mitsumi. \\
\texttt{N53c406a.s} 	& Podpora za NCR 53c406a SCSI. \\
\texttt{N\_5380.s}  	& Podpora za NCR 5380 in 53c400 SCSI. \\
\texttt{N\_53c7xx.s} 	& Podpora za NCR 53c7xx, 53c8xx SCSI
  (Večina krmilnikov NCR PCI SCSI uporablja ta gonilnik). \\
\texttt{Optics.s}   	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus
  CD-ROM Optics Storage 8000 AT (pogon >>DOLPHIN<<). \\
\texttt{Pas16.s}    	& Podpora za Pro Audio Spectrum/Studio 16 SCSI.\\
\texttt{Qlog\_fas.s} 	& Podpora za ISA/VLB/PCMCIA Qlogic FastSCSI!
  (podpira tudi kartice SCSI Control Concepts SCSI, zasnovane na
  čipu Qlogic FASXXX).  \\
\texttt{Qlog\_isp.s} 	& Podpira vse krmilnike SCSI Qlogic PCI
  razen PCI-basic (AMD SCSI).\\
\texttt{Sanyo.s}    	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus
  CD-ROM Sanyo CDR-H94A. \\
\texttt{Sbpcd.s}    	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus
  CD-ROM-i ne-IDE Matsushita, Kotobuki, Panasonic, CreativeLabs
  (Sound Blaster), Longshine in Teac. \\
\texttt{Scsinet.s}  	& Vsi podprti krmilniki SCSI plus polna omrežna
  podpora.\\
\texttt{Seagate.s}  	& Podpora za Seagate ST01/ST02, Future Domain TMC-885/950 SCSI. \\
\texttt{Trantor.s}  	& Podpora za Trantor T128/T128F/T228 SCSI. \\
\texttt{Ultrastr.s} 	& Podpora za SCSI UltraStor 14F, 24F, in 34F. \\
\texttt{Ustor14f.s} 	& Podpora za SCSI UltraStor 14F in 34F. \\
\hline
\end{tabular}
\label{table-slackware-scsi-ide-boot-images}
\caption{Slike zagonskih disket distribucije Slackware za SCSI/IDE.}
\end{center}
\end{table}


\subsection{Zaganjanje v akcijo}

Sledi pristanek na trda tla.  Po vsem tem načrtovanju, pripravah in
particioniranju, se boste znašli v domači natezalnici.  Prepričajte
se, da je zagonska disketa v disketniku in zaženite računalnik.  Zdaj
je pravšnji čas za kavico (ali kaj drugega, kar vam ponavadi dela
družbo) in vrnitev k stroju, pripravljeni na vlogo gumbe
pritiskajočega dolgočasneža, ki kakšno uro odgovarja na vprašanja >>da
ali ne<<.

Prijavite se kot \texttt{root} (brez gesla) in vpišite \texttt{setup}
ali \texttt{setup.tty}.


\subsection{Program \texttt{setup} distribucije Slackware}

Distribucijo Slackware spremljata dve različici odličnega
nastavitvenega programa \texttt{setup}.  Prva različica je barvna,
zasnovana na dialogu in menujih.  Alternativa, \texttt{setup.tty}, je
zgolj tekstovna različica, ki jo boste imeli morda raje, saj podrobne
diagnoze in sporočila o napakah ostajajo na zaslonu in se ne zakrijejo
z naslednjo škatlo dialoga.  Če poskušate namestiti Slackware na
zametku prave strojne opreme, močno priporočamo uporabo manj barvne
rutine \texttt{setup.tty}.  Če ne veste veliko o Unixu in se boste
počutili udobneje s privlačnejšim, >>čistejšim<< vmesnikom, se
vsekakor odločite za lepši program \texttt{setup}.  Na
sliki~\ref{setup-screen} na strani~\pageref{setup-screen} je prikazan
slovenski prevod zaslona programa \texttt{setup}.

\begin{figure}
\small
\begin{center}
\begin{verbatim}
====== Nastavitev za Slackware96 Linux (različica HD-3.1.0) ======

Dobrodošli v programu za nastavitev distribucije Slackware Linux.

Namig: Če imate težave z uporabo tipk s puščicami na vaši
tipkovnici, lahko namesto tega uporabljate tipke '+', '-', in TAB.
Kaj boste izbrali?
==================================================================
      HELP       Branje datoteke s pomočjo za Slackware Setup
      KEYMAP     Premapiranje vaše tipkovnice
      MAKE TAGS  Program za prilagoditev datotek z oznakami
      TARGET     Izbira trenutnega imenika [zdaj: / ]
      SOURCE     Izbira izvornega medija
      DISK SETS  Odločitev, katere nabore disket želite namestiti
      INSTALL    Namestitev izbranih naborov disket
      CONFIGURE  Ponovna nastavitev vašega sistema Linux
      PKGTOOL    Namestitev ali odstranitev paketov s Pkgtool-om
      EXIT       Izhod iz programa Slackware Linux Setup
==================================================================
==================================================================
                      <  OK  >      <Preklic>
==================================================================
\end{verbatim}
\end{center}
\label{setup-screen}
\caption{Prevod zaslona programa \texttt{setup}}
\end{figure}

Prenos Slackware-a na vaš sistem od tu naprej ne vključuje kaj dosti
več kot menujsko izbiro tega, kar želite.  Z vnaprejšnjo izpolnitvijo
delovnega lista iz razdelka~\ref{slack-work-sheet} bi morali biti
sposobni hitrega napredovanja skozi vsako postavko menuja, dokler ne
dosežete izbire \texttt{INSTALL}.  Takrat se lahko zadeve upočasnijo:
priporočamo vam, da izberete lastnost \texttt{PROMPT},
\textit{preberete} opis vsakega programskega paketa in se odločite,
ali bi ga radi imeli na vašem sistemu Slackware.  Zadnji del običajne
sestave je razdelek \texttt{CONFIGURE} in vprašanja, na katera morate
odgovoriti, so zelo podobna drugi polovici delovnega lista iz
razdelka~\ref{slack-work-sheet}.

\subsection{Je to vse?}

Nikakor ne!  Na tej točki ste trčili ob kakšno zoprno oviro, ki
preprečuje programu \texttt{setup}, da bi zaključil nastavitev, ali
bolj verjetno, gledate v pozornik ukazne lupine uporabnika
\texttt{root}
\begin{tscreen}
\begin{verbatim}
darkstar~# 
\end{verbatim}
\end{tscreen}
in se sprašujete, >>Kaj pa zdaj?<<.

No, če ste se znašli v težavah, boste želeli nadaljevati neposredno z
branjem naslednjega razdelka o odpravljanju težav.  Če je videti, da
sistem deluje, imate še vedno nekaj podrobnosti, ki jih morate
opraviti.  To je podobno nakupu novega avtomobila -- ko ga izberete in
plačate, je še vedno nekaj reči, ki jih morate vedeti, preden se lahko
z njim varno vozite -- zavarovanje, članstvo v avtomobilističnem
društvu in morda nekatera razkošja, ki naredijo vašo vožnjo
zabavnejšo. % (?) closer to Fahrvergnügen than FAQ!

\subsection{Odprava porodnih težav}
% (?) Troubleshooting difficult deliveries.

Nobena namestitev Slackware se ne rodi po pričakovanjih sistemskih
upraviteljev.  Prebedel sem kar nekaj noči, ko sem se nekoč po službi
zvečer spravil nadgrajevati škatlo s sistemom Slackware in se do jutra
mučil, da bi presneta stvar ob zori spet delala, še preden bi ljudje
začeli preklinjati zaradi manjkajoče pošte in novic.  Ta razdelek bo
pregledal nekaj pogostih težav pri sestavi sistema Slackware, ter
ponudil nekaj rešitev in krajev, kamor lahko pogledate za nadaljnjo
pomoč.


\subparagraph*{Pogosto zastavljena vprašanja o namestitvi Slackware}

Patrick Volkerding, oče distribucije Slackware, je imel opravka z
veliko vprašanji novih uporabnikov, ki jim je prisluhnil, odgovarjal
in slutil ponovljene poizvedbe.  Patrick je prijazno ustvaril
dokumentacijo in jo vključil v distribucijo Slackware, da bi prehitel
uporabnike, preden zastavijo enako vprašanje že pettisočič.  Tri
datoteke v angleščini, ki se vam bodo morda zdele zelo uporabne in
bodo odgovorile na vaša začetna vprašanja, so \texttt{FAQ.TXT},
\texttt{INSTALL.TXT} in \texttt{BOOTING.TXT}.

\subparagraph*{Spletna podpora za Slackware}
Najpreprostejši način za iskanje splošnih dokumentov o Linuxu je
domača stran Dokumentacijskega projekta za Linux (angl.\ Linux
Documentation Project, LDP).  Glejte
stran~\pageref{sec-intro-ldp-home-page} za opis domače strani LDP.

V tem trenutku se pomoč za Slackware, ki jo boste našli na Internetu,
nagiba v visoko prilagojenost -- denimo, kako prek NFS priklopiti
distribucijo na računalnikih določene univerze ali kako z uporabo
Slackware ožičiti vašo mansardno sobo za določeno stanovanjsko omrežje
WAN.

\paragraph*{Novičarske skupine Useneta o sistemih Slackware}
Hierarhija Useneta \texttt{comp.os.linux.*} je zakladnica podatkov o
Linuxu, ne nujno specifičnih za distribucijo Slackware.  Trenutno je v
tej hierarhiji 11 posebnih konferenc o Linuxu, ki ustvarjajo širok
spekter diskusij.  Te novičarske skupine so opisane na
strani~\pageref{sec-intro-usenet}.

\subparagraph*{Dopisni seznami o Slackware}

Trenutno ni elektronskih poštnih seznamov, ki bi se ukvarjali
izključno s posebnostmi distribucije Slackware.  Po e-pošti lahko
sodelujete v izvrstnem pogovoru o Linuxu, poglejte na
\url{http://www.linux.org/} in vprašajte v novičarske skupine
Useneta za nekaj dobrih naročniških spiskov.

Za podatke o naročitvi na splošne poštne spiske o Linuxu glejte
stran~\pageref{sec-intro-mailing-lists}.

\subparagraph*{Dobite to, kar plačate (komercialna podpora)}
Komercialna podpora za Linux je dostopna preko nekaterih prodajalcev
CD-ROM-ov in dolgega seznama svetovalcev za Linux (angl.\ Linux
Consultants), s katerimi stopite v stik, kot je opisano v spisih Linux
Commercial HOWTO in Linux Consultants HOWTO:
\begin{tscreen}
http://metalab.unc.edu/LDP/HOWTO/Consultants-HOWTO.html \\
http://metalab.unc.edu/LDP/HOWTO/Commercial-HOWTO.html
\end{tscreen}


\subsection{Sončenje v večerni zarji}

Ne počivajte še na svojih lovorikah, posebej če je vaš stroj s
sistemom Slackware deljen računalnik ali živi v omrežnem okolju.
Negovanje računalnika za skupnost in omrežno uporabo zahteva več, kot
pa da sistem namestite in pozabite nanj.  Zapustili vas bomo z nekaj
kazalci za zagotovitev varnosti in delitvi uporabe vašega novega
sistema Slackware.


\subsection{Premislite o ponovni namestitvi!}

Vem, da je ravnokar za vami morda dolga in zbegana namestitvena seja.
A preden se vselite v hišo, ki ste si jo pravkar zgradili, razmislite,
da bi jo podrli in začeli znova.  Friedrich Nietzsche je dejal:

\begin{quote}
>>Človek se nauči vsega, kar mora vedeti o gradnji svoje hiše šele
potem, ko jo dokonča.<<
\end{quote}

Če ste imeli v procesu namestitve sistema pomisleke, kako bi to lahko
naredili drugače, je zdaj pravi čas.  Če bo vaša škatla s sistemom
Slackware Linux večuporabniški stroj ali omrežni strežnik, morda ne bo
nikoli več primernejše priložnosti za ponovno namestitev ali radikalno
ponovno nastavitev sistema.

\subsection{Zavarujte sistem}

\subparagraph*{Takoj zapustite LAN}
\blackdiamond
Slackware, kot pride iz škatle, ni varen sistem.  Čeprav se Patrick
Volkerding trudi po svojih močeh, da bi ustvaril varno distribucijo,
je znanih nekaj neizogibnih lukenj in narejeni so bili popravki ali
ovinki, dostopni v srenji sistemskih upravljalcev (in vlomilcev).  Če
ste namestili Slackware z omrežnega vira, kot je pogon, priklopljen po
NFS, morate po uspešni namestitvi začasno izključiti vašo škatlo iz
omrežja (LAN) in zamašiti nekaj varnostnih lukenj.

\subparagraph*{Izberite geslo super-uporabniku \texttt{root}}
Na začetku je privzeto, da nova škatla s sistemom Slackware ne
potrebuje gesla za korenskega uporabnika (root).  Ko ste zadovoljni in
je vaš novi sistem Slackware stabilen (po nekaj urah, ne dnevih ali
tednih), dodajte geslo, s katerim zavarujete korenski račun.
Prijavite se kot
\texttt{root} in napišite:
\begin{tscreen}
\# \emph{passwd root}
\end{tscreen}

\subparagraph*{Dodelite si uporabniški račun}
\index{račun}
Na velikih, deljenih sistemih se superuporabniški račun \texttt{root}
ne uporablja kot delujoči prijavni račun za nobenega posameznika.
Če vas zanima upravljanje sistema ali poganjate omrežen stroj,
je to dober zgled, ki mu velja slediti.  Uporabite program
\texttt{/sbin/adduser} in si naredite prijavni račun za \texttt{login},
namesto, da delate pod uporabniškim imenom \texttt{root}.  Vedno se
nasmehnem, ko vidim študente in amaterje, ki ponosno pošiljajo
sporočila v Usenet kot \texttt{root@moj\_stroj.moja\_domena}.  Bodite
ponižni in varni: ustvarite še en prijavni račun za vaše vsakodnevno
delo in uporabljajte \texttt{su} (namesto prijavnega programa
\texttt{login}) za občasen vhod v vaš račun \texttt{root}.

Preberite poglavje~\ref{chap-sysadm-num} za razlago, katere stvari se
počne pod računom \texttt{root} (in katerih ne).

\subparagraph*{Onemogočite prijave uporabnika \texttt{root}}

Ne le, da je nenavadno \emph{delati} kot uporabnik root, tudi
\emph{prijava kot root prek omrežja velja za nevarno}.
Administrativni uporabniki se navadno povežejo na škatlo z Unixom pod
njihovim navadnim uporabniškim imenom za \texttt{login}, potem
napravijo \texttt{su} v račun \texttt{root}, ko je to potrebno.  Da
preprečite vlomilcem in nevednim uporabnikom neposredno prijavo kot
\texttt{root}, uredite datoteko \texttt{/etc/securetty} in
zakomentirajte (postavite pred vrstico znak za višaj (\#)) vse, razen
lokalnih terminalov:
\begin{tscreen}
console \\
 \\
tty1 \\
tty2 \\
\# ttyS0 \\
\# ttyS1
\end{tscreen}
Po tem popravku bo prijava kot \texttt{root} po omrežju zavrnjena:
\begin{tscreen}
Linux 2.0.29 (durak.interactivate.com) (ttyp4) \linebreak
\linebreak
durak login: \emph{root} \linebreak
root login refused on this terminal. \linebreak
durak login:
\end{tscreen}

\subparagraph*{Uporabite preproste popravke}
Slackware se namesti z nekaterimi zelo resnimi varnostnimi problemi.
Namesto da obvladate varnost Unixa in sami odkrijete Ahilove pete
sistema, lahko začnete proces krpanja varnostnih lukenj z obiskom
spletnega vira, ki ga vzdržujejo le s tem namenom, imenuje se
\textit{Slackware SimpleFixes}:
\begin{tscreen}
http://cesdis.gsfc.nasa.gov/linux-web/simplefixes/simplefixes.html
\end{tscreen}

\subparagraph*{Preverite popravke na \texttt{ftp.cdrom.com}}
Ker je Slackware vzdrževana distribucija, lahko najnovejše popravke in
nadgradnje snamete z:
\begin{tscreen}
ftp://ftp.cdrom.com/pub/linux/slackware/patches/ 
\end{tscreen}

\subparagraph*{Ostanite na tekočem}
Morda se boste želeli naročiti na enega ali več elektronskih poštnih
spiskov, ki opozarjajo uporabnike s temami iz upravljanja Linuxa, kot
so:
\begin{tscreen}
linux-alert-request@tarsier.cv.nrao.edu \\
linux-security-request@redhat.com
\end{tscreen}

Obstaja tudi spisek v slovenščini za varnostna vprašanja o Linuxu,
imenuje se \texttt{lugos-sec@lugos.si}, nanj pa se naročite tako, da
pošljete e-pismo na \url{majordomo@lugos.si} in vanj napišete:
\begin{tscreen}
subscribe lugos-sec
\end{tscreen}

\subsubsection{Naredite varnostne kopije}
Vam je všeč, kako vse deluje?  Shranite sistem za težke čase z
izdelavo varnostnih kopij.  Amanda, napredni samodejni arhivnik
omrežnega diska iz Marylanda (angl.\ Advanced Maryland Automatic
Network Disk Archiver) je ena od številnih možnosti za izdelavo
rezervnih kopij namestitev Linuxa.  Več o Amandi izveste na spletni
strani:
\begin{tscreen}
http://www.cs.umd.edu/projects/amanda/index.html
\end{tscreen}
\index{distribucija!Slackware|)}

% Obnovimo normalno obnašanje drugega gnezdenja.
\renewcommand{\theenumii}{\alph{enumii}}
\renewcommand{\labelenumii}{(\theenumii)}
% Tako.
