% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% soft-xwindows.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

\subsection{Uvod v sistem X~Window System}
Grafični sistem X~Window System ali preprosto X je standardni grafični
uporabniški vmesnik (angl.\ graphical user interface, GUI) za stroje z
Unixom; zmogljivo okolje, ki podpira mnogo aplikacij.  Pri uporabi
sistema X~Window imate lahko na zaslonu hkrati več terminalskih oken,
vsako lahko vsebuje različno prijavno sejo.  Pogosto se z X uporablja
tudi kazalna naprava, na primer miška, vendar ta ni nujno potrebna.

Posebej za X je bilo napisanih mnogo aplikacij, vključno z igrami,
grafičnimi in programerskimi pripomočki in dokumentacijskimi
orodji.  Linux in X naredita iz vašega sistema pravo delovno postajo.
Z vmreženjem TCP/IP lahko vaš stroj z Linuxom prikazuje aplikacije
za X, ki v resnici tečejo na kakšnih drugih strojih.

X~Window System je bil prvotno razvit na Massachusetts Institute
of Technology in se lahko prosto razširja.  Veliko komercialnih
proizvajalcev je razširjalo lastne izboljšave originalnega sistema
X~Window.  Različica X, ki teče na Linuxu, se imenuje XFree86,
prenos X11R6 na računalnike s procesorji Intel (80x86), ki se lahko
prosto razširja.  XFree86 podpira širok
razpon video opreme, vključno z grafičnimi karticami VGA, Super VGA
in grafičnimi pospeševalniki.  XFree86 je popolna distribucija
programja X~Windows System in vsebuje sam strežnik X, veliko
aplikacij in pripomočkov, programskih knjižnic in dokumentacije.

Standardne aplikacije za X vključujejo \texttt{xterm}, terminalski
emulator, ki se ga uporablja za poganjanje večine tekstovnih aplikacij
v oknu, \texttt{xdm}, ki ureja prijave v sistem, \texttt{xclock},
preprosto številčnico ure, \texttt{xman}, bralnik strani referenčnega
priročnika za X, in \texttt{xmore}.  Aplikacij za X, ki tečejo v
Linuxu, je preveč, da bi jih tukaj omenjali, a med njimi so programi
za urejanje preglednic, urejevalniki besedil, grafični programi,
spletni brkljalniki, kot je Netscape Navigator itd.  Mnogo drugih
aplikacij je dostopnih posebej.  Teoretično bi se morala vsaka
aplikacija, napisana za X, povsem brez napak prevesti za Linux.

Vmesnik sistema X~Window v veliki meri nadzoruje \textbf{okenski
upravljalnik}.  Ta uporabniško prijazen program je med drugim zadolžen
za postavljanje oken, uporabniški vmesnik za spremembo njihovih
razsežnosti in položaja, spremembo oken v ikone in videz okenskih
okvirjev.  XFree86 vključuje \texttt{twm}, klasični okenski
upravljalnik z MIT, dostopni pa so tudi napredni okenski
upravljalniki, kot je Open Look Virtual Window Manager
(\texttt{olvwm}).  Med mnogimi uporabniki Linuxa je priljubljen
\texttt{fvwm} -- majhen okenski upravljalnik, ki potrebuje manj kot
polovico pomnilnika, potrebnega za tek \texttt{twm}.  Ponuja
trirazsežen videz oken in navidezno namizje.  Uporabnik premakne miško
do roba zaslona, namizje pa se pomakne, kot da bi bilo precej večje,
kot je v resnici.  Upravljalnik \texttt{fvwm} je zelo nastavljiv in
dovoljuje dostop do svojih funkcij prek tipkovnice ali miške.  Veliko
distribucij Linuxa uporablja \texttt{fvwm} kot standardni okenski
upravljalnik.  Različica \texttt{fvwm}-ja, imenovana
\texttt{fvwm95-2}, ponuja podoben videz in občutek kot pri Microsoft
Windows 95.

Distribucija XFree86 vključuje programske knjižnice za zvite
programerje, ki želijo razvijati aplikacije za X.  Podprti so nabori
gradnikov kot so Athena, Open Look in Xaw3D.  Vključene so vse
standardne pisave, rastrske slike, strani referenčnega priročnika in
dokumentacija.  Podprt je tudi PEX, programski vmesnik za trirazsežno
grafiko.

Veliko programerjev pri razvoju aplikacij za X uporablja lastniški
nabor gradnikov Motif.  Precej prodajalcev prodaja enouporabniške ali
večuporabniške licence za binarne različice Motifa.  Ker je sam Motif
relativno drag, ga imajo le maloštevilni uporabniki Linuxa.  Pač pa se
binarne datoteke, statično povezane s podprogrami Motifa, lahko prosto
razširjajo.  Če napišete program z uporabo Motifa, lahko priskrbite
binarno datoteko, tako da ga bodo lahko uporabljali tudi uporabniki,
ki sicer nimajo knjižnic Motif.

Glavno opozorilo pri uporabi sistema X~Window se nanaša na njegove
strojne potrebe.  Procesor 80386 s 4 megabajti RAM-a bo zadostoval za
poganjanje X, a za udobno uporabo je potrebnih 16 megabajtov fizičnega
RAM-a ali več.  Dobro je imeti tudi hitrejši procesor, a pomembneje je
imeti dovolj fizičnega RAM-a.  Za res živahno zmogljivost videa vam
dodatno priporočamo nabavo pospeševalne videokartice.  Z Linuxom in
XFree86 je bila že leta 1998 presežena ocena zmogljivosti 1.000.000
xstones.  Z uporabo primerne strojne opreme boste ugotovili, da je tek
X in Linuxa tako hiter ali celo hitrejši kot tek X na drugih delovnih
postajah Unix.

V poglavju~\ref{chap-xwindows} razložimo, kako namestiti in
uporabljati grafični sistem~X na vašem stroju.
