% Linux Installation and Getting Started    -*- TeX -*-
% misc.tex
% Copyright (c) 1992-1994 by Matt Welsh <mdw@metalab.unc.edu>
%
% This file is freely redistributable, but you must preserve this copyright 
% notice on all copies, and it must be distributed only as part of "Linux 
% Installation and Getting Started". This file's use is covered by the 
% copyright for the entire document, in the file "copyright.tex".
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>

\subsection{Druge aplikacije}

Za Linux obstaja kopica raznovrstnih programov in pripomočkov, kot bi
bilo tudi pričakovati za tako raznolik operacijski sistem.  Primarno
žarišče Linuxa je osebno računalništvo z Unixom, toda to ni edino
področje, kjer blesti.  Izbira poslovnega in znanstvenega programja se
širi in proizvajalci komercialnega programja so začeli prispevati v
rastoči bazen aplikacij za Linux.

Za Linux je dostopnih nekaj relacijskih zbirk, vključno z zbirkami
podatkov Postgres, Oracle, Informix, Ingres in Mbase.  To so polno
zmogljive, profesionalne aplikacije zbirk podatkov tipa
odjemnik/strežnik, podobne tistim, ki jih najdete na drugih platformah
Unixa.  Dostopnih je tudi precej komercialnih sistemov za baze
podatkov.

Aplikacije znanstvenega računanja vključujejo FELT (analiza končnih
elementov); \texttt{gnuplot} (risanje in analiziranje podatkov);
Octave (paket za simbolno računanje, podoben kot MathLab);
\texttt{xspread} (kalkulator preglednice); \texttt{xfractint} (prenos
popularnega generatorja fraktalov Fractint na X) in \texttt{xlispstat}
(statistika).  Druge aplikacije vključujejo SPICE (načrtovanje in
analiza električnih vezij) in Khoros (obdelava in vizualizacija slik
in digitalnih signalov).  Dostopni so komercialni paketi, kot so
Maple, MathLab in Mathematica.

Na Linux je bilo prenesenih še mnogo več aplikacij.  Če nikakor ne
morete najti tega, kar potrebujete, lahko poskusite prenesti na Linux
obstoječo aplikacijo s kakšne druge platforme.  Kakršnokoli je že vaše
področje, je prenos standardnih aplikacij z Unixa na Linux preprost.
Popolno programsko okolje Unixa, ki ga ponuja Linux, je dovolj za
osnovo vsake znanstvene aplikacije.

Linux ima tudi svoj delež iger.  Te vključujejo klasične tekstovno
usmerjene pustolovske igre, kot sta Nethack in Moria; \textbf{MUD-e}
(angl.\ multi-user dungeons, večuporabniške pustolovščine, ki
omogočajo večim uporabnikom stik v tekstovni avanturi), kot sta
DikuMUD in TinyMUD; in nekaj iger za X, kot so \texttt{xtetris},
\texttt{netrek} in \texttt{xboard}, različica šahovskega programa
\texttt{gnuchess} za X11.  Tudi krvava arkadna igra Doom je bila
prenesena na Linux.

Za avdiofile podpira Linux različne zvočne kartice in ustrezno
programje, kot so CDplayer, ki spremeni pogon CD-ROM v igralnik
glasbenih CD-jev, sekvencerji in urejevalniki MIDI, s katerimi
lahko skladate glasbo za igranje na sintetizatorju ali drugem
glasbilu, ki ga nadzoruje MIDI, in zvočni urejevalniki za
digitalizirane zvoke.

Ne morete najti aplikacije, ki jo iščete?  Zemljevid programja za
Linux (Linux Software Map, LSM), ki je opisan v
dodatku~\ref{app-sources-num}, našteva programske pakete, napisane ali
prenesene na Linux.  Drugi način, da najdete aplikacije za Linux, je,
da pogledate v datoteke \texttt{INDEX}, ki ležijo na mestih za FTP
Linuxa, če imate dostop do Interneta.

Večina prosto razširljivega programja za Unix se bo prevedla na Linuxu
kvečjemu z malimi težavami.  Če odpove vse drugo, lahko sami napišete
aplikacijo.  Če iščete komercialno aplikacijo, je morda na voljo njen
prosti >>klon<<.  Lahko pa tudi spodbudite programsko podjetje, da
razmisli o izdaji binarne različice za Linux.  Več posameznikov se je
že obrnilo na programska podjetja in jih prosilo, če prenesejo svoje
aplikacije na Linux, in pri tem doseglo različne stopnje uspeha.
