% Red Hat
%
% Copyright (c) 1998 by Specialized Systems Consultants Inc. 
% <ligs@ssc.com>


\section{Red Hat Linux}
%\markboth{Pridobitev in namestitev Linuxa}{Red Hat Linux}
\namedlabel{red-hat-installation}
% \renewcommand{\textfraction}{.25} 
% \renewcommand{\topfraction}{.75}

\index{distribucija!Red Hat Linux|(}
\index{Red Hat Linux|see{distribucija}}

\emph{Ta razdelek o distribuciji Red Hat Linux je napisal Henry Pierce.}


\subsection{Namestitvene lastnosti distribucije Red Hat Linux}

\begin{tabular}{ll}
Odvisnosti:                     & da \\
Namestitvene zagonske metode:   & CD, disketa, loadlin (iz DOS-a) \\
Namestitvene metode:            & CD, trdi disk, NFS, FTP, SMB \\
Inicializacija sistema:         & Sys V init \\
Zahtevnost namestitve:          & lahka \\
Grafična upravljalna orodja:    & številna \\
Namestitveni pripomoček:        & namestitveni skript, ki kliče RPM \\
Pripomoček za vzdrževanje paketov:  & RPM, glint \\

\end{tabular}

 
% The Red Hat distribution is an ever-growing and popular commercial
% distribution from Red Hat Software, Inc. Even though it is a
% ``Commercial'' distribution under the \textit{Official Red Hat Linux}
% label purchased directly from Red Hat Software, Inc., it may be
% downloaded from the Internet or purchased from third-party CD-ROM
% vendors (see Appendix B) as well.
% 
% Much of Red Hat's growing popularity is due to its Red Hat Package
% Management Technology (RPM) which not only simplifies installation,
% but software management as well. This, in fact, is one of the goals of
% the Red Hat distribution: to reduce the system administration burdens
% of obtaining, fixing and installing new packages, so that Linux may be
% used to get some ``real'' work done. RPM provides software as discrete
% and logical packages. For example, the Emacs editor binary executable
% file is bundled together in a single package with the supporting files
% required for configuration of the editor and the extension of basic
% functionality.
%  
% The version of Red Hat described here is version 4.0/4.1, released
% October 1996/December 1996. Installation of earlier distributions of
% Red Hat do differ in their installation procedures from the version
% described here. Installation of later versions of Red Hat should be
% very similar to the information given here. This document focuses on
% Intel-based installation of Red Hat Linux. However, many aspects of
% installing the Alpha and SPARC versions of Red Hat are similar to
% Intel Systems, which are outlined here.
% 
% \subsection{Getting Started With Red Hat}
%  
% The process of installing or upgrading Red Hat Linux requires backing up the
% existing operating system, obtaining the Red Hat distribution, planning your
% installation, preparing the hard disk, making the appropriate installation
% diskettes, going through the installation program and, finally, rebooting your
% system with the newly installed operating system. For those who currently have
% Red Hat Linux 2.0 or higher installed, you may upgrade by following the same
% process outlined here, except you should choose ``UPGRADE'' instead of
% ``INSTALL'' when prompted by the installation program. 
% 
% \subsubsection{Obtaining Red Hat Linux}
%  
% There are only two ways of obtaining the Red Hat Linux Distribution:
% on CD-ROM from Red Hat Software, Inc.\, or other, third-party CD-ROM
% distributors, or via FTP from:
%
%\begin{tscreen}
% ftp://ftp.redhat.com/pub/redhat
%\end{tscreen}
%
% \noindent or any one of the frequently less busy Red Hat mirror
% sites. No matter how Red Hat Linux is obtained, you should read the
%Red Hat Errata which contains a list of known problems for the release
%you install. You can obtain the current errata via:
%
%\begin{tscreen}
%http://www.redhat.com/errata
%\end{tscreen}
%
%\noindent or by sending email to errata@redhat.com. If you obtained Red
%Hat Linux from a third-party CD-ROM distributor (like InfoMagic, Inc.)
%they often delay releasing their CD-ROM kit for two weeks to a month
%or more after a major new release of Linux so they can include on the
%CD-ROM the inevitable bug fixes and updates that follow, saving you
%the trouble of downloading them later.
%
%\subsection{What Is RPM Anyway?}
%
%Before we begin, it is worth taking a moment to discuss Red Hat Package
%Management (RPM) Technology, as it is the core of installing and maintaining
%Red Hat Linux and helps you simplify the planning of installation. RPM provides
%Red Hat Linux's ability to upgrade from an older version of Red Hat Linux to a
%current one. 
%
%Traditionally, software under Linux and UNIX system has been
%distributed as a series of \textit{package}.tar, \textit{package}.tgz,
%\textit{package}.tar.gz, or \textit{package}.tar.Z files. They often
%require the system administrator who installs the packages to
%configure the package for the target system, install the auxiliary and
%documentation files separately, and set up any configuration files by
%hand. If the package requires another supporting package that isn't
%installed, you won't know a package is missing until you try to use
%the new package. Also, the more add-on packages installed, the harder
%it is to keep track of them. Then if you want to remove or upgrade
%such a package, you must remember where all the files for the package
%are and remove them. If you are upgrading a package and forgot a pesky
%configuration file, then the upgraded package may not work correctly.
%In summary, the traditional method of distributing software does not
%provide centralized management of the installation and upgrading of
%software which is crucial to easing the burden of administering
%the system.

\subsection{Sistem RPM za upravljanje paketov}

Distribucija RedHat premore posebni sistem za nameščanje in nadgradnjo
programske opreme, imenovan RPM (angl.\ RedHat Packet Manager, upravljalnik
paketov podjetja RedHat).  Programski paketi, zgrajeni s sistemom RPM,
se zlahka nameščajo, med namestitvijo pa se lahko izbirajo posamezni deli
in metode namestitve paketa.  Paket RPM ima v glavi datoteke
\textsl{paket}\texttt{.rpm} podatke, ki opisujejo, kam spada paket,
katere podporne pakete potrebuje za pravilno delovanje in ali so ti
nameščeni, ter omogoča ugotavljanje programskih odvisnosti.  Ti
podatki se lahko dodajo skupni sistemski bazi tovrstnih podatkov na
vašem računalniku.

S sistemom RPM lahko upravljalci sistema nadgrajujejo posamezne dele
ali celotne sisteme, pri tem pa ohranijo svoje prejšnje nastavitve
sistema ali programskega paketa.  Poizvedovati je mogoče o položaju
datotek in podobnih informacij v bazi podatkov, preverjati, ali so
paketi pravilno nameščeni ter hraniti >>prastare<< izvorne pakete.  S
tem lahko zasledujete pot prenosa programskega paketa.  Z RPM-jem
lahko nameščate, nadgrajujete ali odstranjujete pakete z eno samo ukazno
vrstico ali nekaj kliki miške v orodju za upravljanje paketov v X.
Primeri uporabe sistema RPM v ukazni vrstici:
\begin{tscreen}
\# \emph{rpm -{}-install \cparam{paket}.rpm} \ \# to namesti \cparam{paket} \\
\# \emph{rpm -{}-upgrade \cparam{paket}.rpm} \ \# to nadgradi \cparam{paket} \\
\# \emph{rpm -{}-erase \cparam{paket}.rpm\phantom{xx}} \ \# to odstrani ali izbriše \cparam{paket}
\end{tscreen}
 
% There are many more complicated things RPM can do, such as querying a
% package to discover whether it is installed and its version,
% or querying an uninstalled package for information. In essence, it does
% almost everything a package management tool should do. And Red Hat has
% placed RPM under the GNU General Public License. 

\subparagraph*{Pravila imenovanja paketov}
% Essentially, RPM works by maintaining a central database of installed
% packages, the packages files and its version. 
Ime pravilno zgrajene datoteke \textsl{paket}\texttt{.rpm}
označuje ime paketa, različico, revizijo gradnje, arhitekturo, in
ima pripono \texttt{.rpm}, ki ga označuje kot paket RPM.

Vzemimo na primer \texttt{bash-1.14.7-1.i386.rpm}.  Sámo ime vsebuje
uporabne podatke: paket je \texttt{bash} (ukazna lupina Bourne Again
SHell), je različice 1.14.7 in je 1.\ gradnja trenutne različice za
Red Hat Linux.  Zgrajen je bil za procesorje, združljive s procesorjem
Intel 80386 ali boljšim in je v formatu za RPM.  Če boste torej videli
paket, imenovan \texttt{bash-1.14.7-2.i386.rpm}, boste vedeli, da je
to druga gradnja paketa \texttt{bash} 1.14.7 in da verjetno vsebuje
tudi popravke težav prejšnjih gradenj, saj je novejša.  Notranja
organizacija datotek \texttt{*.rpm} je sicer izven dometa tega
razdelka, a pravilno grajen paket vsebuje izvedljivo datoteko,
nastavitvene datoteke, dokumentacijo (ali vsaj strani priročnika),
različne druge datoteke, neposredno povezane s paketom, zapis, kam
naj se te datoteke namestijo, in seznam paketov, ki jih ta paket
potrebuje.  Po uspešni namestitvi se informacije o paketu registrirajo
v bazi podatkov za RPM.

Podrobnejša razlaga sistema za upravljanje paketov RPM je v spisu
\emph{RPM HOWTO} (glejte dodatek~\ref{app-sources-num}).  Slovenski
prevod tega spisa je dostopen na naslovu
\begin{tscreen}
http://www.lugos.si/delo/slo/HOWTO-sl/RPM-HOWTO-sl.html
\end{tscreen}
najnovejši izvirnik v angleščini pa na naslovu
\begin{tscreen}
http://www.redhat.com/support/docs/rpm/RPM-HOWTO/RPM-HOWTO.html
\end{tscreen}


\subsection{Sporočilo o nadgradnji Red Hat Linuxa}

% From the discussion above, you should have the sense that RPM is a
% powerful tool---so powerful, in fact, Red Hat Linux is one of the few
% Linux (and UNIX) distributions that can truly claim to upgrade from an
% old release to a current release. If you are planning to upgrade, you
% should know that 
Zaradi večjih sprememb v binarnem formatu Linuxa so podprte le
nadgradnje od različice 2.0 sistema Red Hat Linux naprej.  Nadgradnje
sicer lahko izvedete z enakimi namestitvenimi metodami s CD-ROM-a,
NFS, FTP in trdega diska.  V različici sistema Red Hat Linux 4.0 je
možnost nadgradnje vključena v zagonsko disketo namesto v poseben
program.  Če nadgrajujete z v2.1 na v3.0.3 in želite spet nadgraditi
na različico 4.0, morate ustvariti zagonsko disketo (Boot), namesto da
iščete nadgraditveni skript, podobno kot pri namestitvi sistema Red
Hat 4.\textsl{x} od začetka.  Ta metoda ne formatira ponovno vaših
particij niti ne pobriše vaših nastavitvenih datotek.

\subsection{Izdelava namestitvenih disket}

Za izdelavo opreme za namestitev z disket potrebujete naslednje:

\begin{enumerate}

\item Sliko zagonske diskete (Boot) za Red Hat, ki je dostopna na
\begin{tscreen}
ftp://ftp.redhat.com/pub/redhat/current/i386/images/boot.img
\end{tscreen}
ali v imeniku \texttt{images} na CD-ROM-u z distribucijo Red Hat.

\item Sliko dodatne diskete (Supplemental) za Red Hat, \texttt{supp.img},
ki je dostopna na naslovu
\begin{tscreen}
ftp://ftp.redhat.com/pub/redhat/current/i386/images/supp.img
\end{tscreen}
ali v imeniku \texttt{images} na CD-ROM-u z distribucijo Red Hat.  To
disketo potrebujete, če vaša namestitev ni zasnovana na CD-ROM-u ali
če za pravilno namestitev potrebujete podporo PCMCIA za katerokoli
napravo, denimo za CD-ROM na prenosniku.  Ta disketa se lahko skupaj z
disketo Boot uporablja tudi na že nameščenem sistemu kot rešilna
zagonska disketa.

\item Program \texttt{RAWRITE.EXE} za MS-DOS, ki ga dobite na:
\begin{tscreen}
ftp://ftp.redhat.com/pub/redhat/current/i386/dosutils/rawrite.exe
\end{tscreen}
ali v imeniku \texttt{DOS} na CD-ROM-u Red Hat-a.

\item Uporabniki operacijskih sistemov MS-DOS in Windows 95, ki
prvič nameščate Red Hat Linux na stroj, ki bo imel Linux nameščen kot
drugi operacijski sistem, morate dobiti tudi:
\begin{tscreen}
ftp://ftp.redhat.com/pub/redhat/dos/fdips11.zip
\end{tscreen}
in odzipati datoteke v imenik \verb|C:\FIPS|, če morate pred
namestitvijo narediti prostor na vašem trdem disku.

\item Na ciljnem stroju, na katerem bo nameščen Linux kot
drugi operacijski sistem, morate narediti rešilno zagonsko disketo za
že obstoječi operacijski sistem.

\end{enumerate}

\subsection{Namestitveni medij}

Ko ustvarite namestitvene diskete z uporabo \texttt{RAWRITE.EXE} ali
\texttt{dd}, kot je opisano na strani~\pageref{sec-rawrite}, se
prepričajte, da je metoda vaše namestitve pravilno nastavljena za
uporabo namestitvenih disket distribucije Red Hat.  Pri namestitvah s
CD-ROM-ov, datotečnih sistemov NFS, prek FTP ali s trdih diskov mora
na izvornem mediju obstajati imenik \texttt{/RedHat}, s podimenikoma
\texttt{base} in \texttt{RPMS} pod njim:

\begin{tscreen}
\begin{verbatim}
/RedHat
  |----> RPMS   (vsebuje pakete .rpm za namestitev)
  |----> base   (vsebuje osnovni sistem in datoteke
                 za uporabo trdega diska)
\end{verbatim}
\end{tscreen}

% CD-ROMs will, of course have additional directories, but the key
% directories needed for the installation are \texttt{/RedHat} on
% the top level of the CD-ROM with \texttt{/base} and {\tt
% /RPMS} underneath on third party CD-ROMs. Obviously, Red Hat
% Software will ensure their \textit{Official Red Hat Linux} CD-ROM will
% have the proper directory structure. So, if you are installing from
% CD-ROM, you may go to ``Preparing Your System for Installation''. For
% the other types of installations, read the appropriate section for
% your installation medium.


\subparagraph*{Namestitev z NFS}
Za namestitev preko omrežnega datotečnega sistema NFS boste
potrebovali na stroju CD-ROM z distribucijo Red Hat (denimo na
obstoječi škatli z Linuxom), ki lahko podpira in izvaža datotečni
sistem z razširitvami ISO-9660 z razširitvami Rockridge, ali pa morate
preslikati eno od distribucij Red Hat z drevesom imenikov,
organiziranim na zgornji način -- in seveda, s pravilnimi datotekami v
vsakem imeniku.  \texttt{/RedHat} mora biti izvožen na stroje v
omrežju, na katerih boste nameščali ali nadgrajevali Red Hat Linux.
Ta stroj mora biti na ethernetu; namestitve z NFS ne morete opraviti
preko klicne povezave.

\subparagraph*{Namestitev s trdega diska}
Namestitve s trdega pogona morajo imeti imenik \texttt{/RedHat},
narejen relativno glede na korenski imenik particije (ni pomembno,
katere particije), ki vsebuje distribucijo Red Hat, dobljeno
s CD-ROM-a ali z mesta za FTP.  Na primer, na primarni dosovski
particiji mora biti pot do imenika \verb|\RedHat| enaka
\verb|C:\RedHat|.  Na datotečnih sistemih MS-DOS ni pomembno,
da so imena datotek \textsl{paket\/}\texttt{.rpm} skrajšana.  Vse, kar
morate storiti je, da se prepričate, da imenik \verb|\RedHat\base|
vsebuje osnovne datoteke s CD-ROM-a ali mesta za FTP, in da imenik
\verb|\RedHat\RPMS| vsebuje vse datoteke \textsl{paket\/}\texttt{.rpm}
s CD-ROM-a ali FTP-ja.  Potem lahko s te particije nameščate ali
nadgrajujete.  Če imate obstoječo particijo za Linux, ki je ne
potrebujete za namestitev ali nadgradnjo, jo lahko sestavite, kot smo
tule nakazali, in jo uporabljate.
 
% TIP: Installing from a hard drive or via NFS can provide more
% flexibility in the packages available for installation, because these
% methods imply you can be selective about which packages are placed in
% the RPMS directory. For example, if you only want a text-based system,
% then the X-based packages may be excluded. Also, if there are updates
% for the Red Hat system you wish to install, they may be placed in the
% RPMS directory in place of the distribution's original packages. The
% only warning for customizing the available packages for installing or
% upgrading Red Hat Linux is to be certain package dependencies are met. That
% is, if package A needs package B to be installed, both packages must
% be present to meet the interdependencies. This may, however, take a
% little experimenting to ensure all package dependencies are met. For
% more information, please see ``Customizing Your NFS or Hard Drive
% Installation'' below.

\subparagraph*{Namestitev po FTP}
Vse, kar potrebujete za namestitev po FTP preko Interneta, je naslov
za IP strežnika FTP in pot do korenskega imenika sistema Red Hat
Linux, ki ga želite namestiti.  Glejte dodatek~\ref{app-ftp} za seznam
strežnikov in zrcalnih strežnikov za prenos datotek za Linux po FTP.
Če nameravate nameščati po protokolu FTP po nizko prepustni povezavi
(vse, kar je počasnejše od povezave ISDN na 128~Kbps), vam močno
priporočamo, da najprej prepišete datoteke na obstoječo dosovsko
particijo in potem nameščate s trdega diska.  Skupna velikost paketov
v imeniku \texttt{/RedHat/RPMS} je približno 170~MB in namestitev bo
trajala več ur.  Če gre pri namestitvi kaj narobe (lahko se, na
primer, podre povezava), boste morali začeti od začetka.  Če najprej
dobite datoteke in pripravite vaš trdi disk za namestitev Linuxa, je
potrebnega manj dela in manj zmede, da si opomorete po neuspešni
namestitvi.  Za minimalni sistem, ki lahko raste z vašimi potrebami,
vam niti ni treba vzeti vseh datotek iz imenika \texttt{/RedHat/RPMS}.
Za podrobnosti glejte naslednji razdelek.

\subsection{Prilagoditev vaše namestitve z NFS ali s trdega diska}

Namestitveni proces si lahko prilagodite.  To ni za tiste s slabim
srcem -- poskusi naj le, kdor je domač v Linuxu.  Od različice Red Hat
Linuxa 4.\textsl{x} naprej vsebuje imenik \texttt{/RedHat/RPMS}
približno 170~MB datotek \texttt{.rpm}.  RPM komprimira te pakete in
predpostavlja, da potrebuje paket od 2 do 3-krat več prostora na trdem
disku kot pa arhiviran v formatu RPM.  Če je datoteka
\textsl{paket\/}\texttt{.rpm} velika 6~MB, potrebujete za namestitev
tega paketa med 12 in 18~MB diskovnega prostora.
% If you know what software you want and don't want, much of the
% software provided will not have value for the installation, and for
% low-bandwidth connections, it is not feasible to download the entire
% tree. With this in mind, an installation can be customized to remove
% unwanted software.

Kateri paketi so dostopni za namestitev, je mogoče prilagoditi, ko
nameščate sistem po FTP, z NFS ali s trdega diska.  Na CD-ROM-e
(tipično) ni mogoče pisati, a lahko prepišete datoteke na trdi disk in
jih namestite od tam, s prilagojenim seznamom paketom.  Namestitve po
FTP in z NFS lahko načrtujete le, če imate korenski dostop do
strežnika(ov) na vašem omrežju ali je vaš sistemski upravitelj
pripravljen sodelovati z vami.  Pri naslednjih namestitvenih
situacijah je zaželeno prilagoditi namestitev: ko dobivate Red Hat
Linux po FTP-ju preko slabo prepustne povezave ali ko načrtujete
zbirko programja, ki jo bodo uporabljale vse delovne postaje s
sistemom Red Hat Linux na omrežju.

Za prilagoditev namestitve morate dobiti datoteko
\texttt{/base/comps}, ki vam priskrbi seznam paketov, ki bi jo sicer
vključevala normalna polna namestitev.  Potem morate prenesti pakete
iz \texttt{/base/comps}, ki jih zares želite namestiti.  Datoteko
\texttt{/base/comps} morate popraviti, glede na to, katere pakete
imate in katere bi radi namestili.

\blackdiamond
Če imate lokalne pakete RPM, jih tudi lahko naštejete v datoteki
\texttt{comps}.

\subparagraph*{Datoteka \texttt{comps}}
Namestitveni program za Red Hat Linux uporablja datoteko
\texttt{/RedHat/base/comps} (tukajšnja datoteka je primer iz sistema
Red Hat Linux 4.0).  Z njeno pomočjo program za vsako namestitveno
kategorijo ugotovi, kateri paketi so dostopni v imeniku
\texttt{/RedHat/RPMS}.  Datoteka je organizirana po kategorijah in
vsaka kategorija vsebuje seznam paketov, za katere Red Hat misli, da
so za ta razdelek nujno potrebni.  \textbf{Vedite:} od polnega imena
paketa \texttt{paket-različica-gradnja.rpm} je v tej datoteki naštet
le del \textit{paket}.  To pomeni, da je datoteka \texttt{comps} v
splošnem uporabna od ene različice Red Hat do naslednje.  Razdelek v
tej datoteki ima naslednjo strukturo:
\begin{tscreen}
\textsl{številka} \textsl{kategorija} \linebreak
\textsl{paket} \linebreak
... \linebreak
end
\end{tscreen}

To je oznaka za identifikacijo številke kategorije, kategorije,
seznama imen paketov v kategoriji, in oznaka >>\texttt{end}<<, ki
označuje konec kategorije.

Vsakdo, brez izjeme, potrebuje vse programske pakete, navedene v
razdelku \textbf{Base} v tej datoteki.  Drugi razdelki so v splošnem
lahko prilagojeni ali odstranjeni, da zadostijo posebnim potrebam.  Na
primer, obstajajo trije tipi omrežnih postaj (\textbf{Networked
Stations}): >>navadni<<, upravljalski in klicni.  Preiskava teh
razdelkov pokaže, da je veliko programskih paketov navedenih v vseh
treh kategorijah, a nekateri so lastni le eni izmed njih.  Če
ustvarjate klicno omrežno postajo (\textbf{Dial-up Networked
Station}), lahko varno odstranite razdelka >>Plain<< in >>Management<<
in vse programje, ki ga najdete le v teh dveh kategorijah.  Podobno,
če potrebujete le osnovno zmožnost vmreževanja za omrežne delovne
postaje, lahko odstranite preostala razdelka in programje, lastno tema
dvema razdelkoma.  Prepričati se morate le, da imate vse programske
pakete, navedene v tej kategoriji.  Če imate lastne lokalne pakete
(tiste, ki jih ne priskrbi Red Hat Software), jih raje dodajte v
primerno obstoječo kategorijo, kot pa da ustvarjate novo.

Ker seznam paketov v vsaki kategoriji vsebuje le ime paketa (se pravi,
ne celotnega imena datoteke
\texttt{ime\_paketa-različica-gradnja.rpm}), lahko nadomestite stare
distribucijske pakete v imeniku \texttt{/RedHat/RPMS} z novimi
popravki, ki jih Red Hat objavlja v imeniku \texttt{updates} na svojem
strežniku za FTP:
\begin{tscreen}
ftp://ftp.redhat.com/pub/redhat/current/updates
\end{tscreen}
ali na enem od zrcalnih strežnikov za distribucijo Red Hat.
Namestitveni program je relativno neobčutljiv za različico.  Edino
opozorilo tukaj je, da je treba poskrbeti za pakete, od katerih je
odvisen novopečeni paket.  Ko se gradi paket RPM, poskuša sam RPM
ugotoviti, kateri paketi morajo biti nameščeni, če naj ta paket deluje
(razvijalec RPM ima lahko tudi neposredni nadzor nad tem -- dodaja
lahko odvisnosti, ki jih RPM običajno ne bi zaznal).  Tukaj je
potrebno malce poskušanja ali raziskovanja.  Na primer, eden od
načinov za ugotovitev odvisnosti od paketov (če imate uporabniški
dostop do vašega strežnika za NFS na obstoječi škatli s sistemom Red
Hat Linux) je, da se s \texttt{telnet}-om ali \texttt{login}-om
povežete s strežnikom NFS (ali če priklopite CD-ROM in greste v imenik
\texttt{RedHat/RPMS}) ter povprašate po odvisnosti paketa:
\begin{tscreen}
[root@happy RPMS] \emph{rpm -q -p -R bash-1.14.7-1.i386.rpm}\\
libc.so.5 \\
libtermcap.so.2
\end{tscreen}
Izbira >>\texttt{-q}<< postavi \texttt{rpm} v poizvedovalni način,
izbira >>\texttt{-p}<< naroči \texttt{rpm}-ju, naj pregleduje
nenameščeni paket, in izbira >>\texttt{-R}<< mu naroči, naj
izpiše odvisnosti ciljne datoteke.  V tem primeru vidimo, da sta
potrebni knjižnici \texttt{libc.so.5} in \texttt{libtermcap.so.2}.
Ker sta \texttt{libc} in \texttt{termcap} del osnove nujno potrebnega
programja (za \texttt{bash}), morate zagotoviti, da sta paketa
\texttt{libc} in \texttt{libtermcap} (odvisna paketa) prisotna.
Le tako boste lahko namestili paket \texttt{bash} (cilj).  Takoj ko
imate nameščen ves osnovni sistem, lahko po koncu namestitvenega
programa zaženete novi sistem.  Po potrebi lahko dodajate dodatne
pakete na Red Hat Linux tudi, če namestitveni program poroča, da
paketa ne more namestiti zaradi manjkajočih odvisnosti.

Tabela na strani~\pageref{table-redhat-packages} opisuje kategorije
programja, ki jih najdete v imeniku \texttt{/base/comps} distribucije
Red Hat v4.0:

\begin{table}[th]
\small
\begin{tabular}{|p{45mm}|p{21mm}|p{49mm}|}
\hline
\textbf{Kategorija RPM} 	& \textbf{Potreben?} 	& \textbf{Komentar} \\ 
\hline
BASE 			& Da 			& Naj ne bi prilagajali. \\
C Development 		& Zelo priporočen 	& Potrebuje minimalni sistem
              					 za prevajanje jedra. \\
Development Libs 	& Zelo priporočen 	& Potrebuje minimalni sistem
						  za prevajanje jedra. \\
C++ Development 	& Izbiren 		& Razvoj v C++. \\
Networked Workstation 	& Priporočen; Nujen za drugo omrežno programje
 	& Ta paket morate namestiti, če ste na ethernetu ali pa imate
          klicni dostop.  Tega ne prilagajajte.\\
Anonymous FTP/Gopher Server & Izbiren 	& Če bo vaša škatla Linux stregla
     datoteke po FTP ali Gopherju.\\
Web Server 		& Izbiren 		& Uporaben spletni strežnik za
    omrežne razvijalce, potreben, če strežete spletne strani.\\
Network Management Workstation & Izbiren 	& Vsebuje dodatna orodja za
    klicni dostop in za dostop po ethernetu.\\
Dialup Workstation 	& Priporočen 		& Potreben, če imate klicni
  dostop.\\
Game Machine 		& Izbiren 		& Igre. Moram reči več?\\
Multimedia Machine 	& Izbiren 		& Če imate podprto strojno opremo.\\
X Window System 	& Izbiren 		& Če želite poganjati X. \\
X Multimedia Support 	& Izbiren 		& Če imate podprto strojno opremo. \\
\TeX{} Document Formatting & Izbiren 		& Priporočena je namestitev
   \emph{celotnega} paketa.\\
\texttt{emacs} 		& Priporočen 		& Edino Pravo Urejevalno Orodje. \\
\texttt{emacs} with X support & Priporočen 	& Podpora za X (potrebuje X).\\
MS-DOS and Windows Connectivity & Izbiren & Huh? \\
Extra Documentation 	& Nujen 		& Strani priročnika bi
  morale biti \emph{vedno} nameščene.\\
\hline
\end{tabular}
\caption{Pomembni paketi za Red Hat Linux.}
\label{table-redhat-packages}
\end{table}


\subsection{Priporočena minimalna namestitev}

Težko je ugotoviti, koliko prostora bo potrebovala namestitev.  Vendar
bi moral vsakdo, ki namešča po FTP-ju, dobiti vsaj osnovni sistem
\textbf{Base} in sistem za omrežno postajo \textbf{Dialup Networked
Station} ter ju namestiti.  Dodatno programje lahko dobite in dodate
po potrebi.  Seveda, če želite programirati v C-ju, morate dobiti
ustrezne pakete in primerno urediti datoteko \texttt{comps}.

\blackdiamond
Če med namestitvijo naletite na paket, ki potrebuje drugi paket, ki
vam ni dostopen, ali naredite napako v vaši datoteki \texttt{comps},
lahko v splošnem končate namestitev in imate delujoč sistem, ki ga
lahko zaganjate.  Težavo lahko odpravite s poznejšim ročnim dodajanjem
neuspešnega paketa in njegovih odvisnosti.  Predvsem namestite celotni
sistem \textbf{Base} in enega od paketov \textbf{Networked Station},
pa boste lahko pozneje dodajali to, kar potrebujete ali želite.

\subsection{Koliko prostora zares potrebujete?}

Tabela na strani~\pageref{table-redhat-space-requirements} vam daje
približne diskovne potrebe sistema Red Hat Linux in različnih
podsistemov.

\begin{table}
\begin{center}
\small
\begin{tabular}{|l|l|p{6cm}|}
\hline
\textbf{Uporaba particije} & \textbf{Priporočilo} & \textbf{Komentar velikosti} \\ 
\hline
Izmenjalna (swap) 	& 2$\times$ fizični RAM & Če imate manj
   kot 16~MB RAM-a, je  16~MB izmenjalnega področja nujnost. Če je malo
   prostora in 16~MB RAM-a, je najmanjša
   priporočena velikost 1$\times$ fizični RAM.\\
Korenski sistem, brez X & 100 -- 200~MB & Odvisno od zahtevanih orodij,
    kot so prevajalniki. \\
Korenski sistem, z X & 250 -- 350~MB & Odvisno od zahtevanih orodij,
   kot so prevajalniki. \\
\texttt{/home} & 5 -- $\infty$~MB  & Odvisno od tega, ali je uporabnik
   en sam ali jih je več, in od njihovih potreb.\\
\texttt{/var} & 5 -- $\infty$~MB & Odvisno od hranitve novičarskih skupin,
   števila uporabnikov itd.\\
\texttt{/usr/local} & 25 -- 200~MB & Za uporabo programov, ki niso
   v formatu RPM ali ki jih morate ločiti od ostalega sistema Red Hat. \\
\texttt{/usr}& 350+~MB & \\
\hline
\end{tabular}
\caption{Tipične diskovne potrebe za Red Hat Linux.}
\label{table-redhat-space-requirements}
\end{center}
\end{table}

\subsection{Namestitev}

Do zdaj bi si že morali narediti opremo za namestitev z disket (angl.\
Installation Floppy Kit), pripraviti svoj trdi disk in imeti
pripravljen namestitveni medij.  Podrobnosti namestitve sledijo.
Najprej začnete z zagonom vašega sistema in nastavitvijo
namestitvenega programa za namestitev z vašega izbranega medija.  Po
tem se namestitev nadaljuje z enakimi koraki za vsakogar.  Začeti jo
morate z zagonom vašega računalnika z diskete, označene kot >>Boot
diskette<<.

\subsection{Pregled namestitvenih medijev}

Ko se zagonska disketa požene, jedro poskuša zaznati vso strojno
opremo, za katero ima zagonsko jedro vgrajene gonilnike.  Ko se zagon
konča, se prikaže sporočilo, ki vas vpraša, ali imate barvni zaslon
(če ga imate, izberite >>\texttt{OK}<<).  Nato se prikaže pozdravni
zaslon distribucije Red Hat.  Izberite >>\texttt{OK}<< za
nadaljevanje.  Naslednje vprašanje poizve, ali potrebujete podporo za
PCMCIA.  Odgovoriti morate z >>\texttt{yes}<<, če pa nameščate na
prenosni računalnik, vstavite dodatno disketo, označeno s
>>Supplemental<<, ko ste za to naprošeni.  Ko je vključena podpora za
PCMCIA (če je to potrebno), se vam predstavi zaslon, ki sprašuje po
vrsti namestitvene metode, ki naj se uporabi.  Sledite navodilom v
naslednjih razdelkih za izbiro vaših metod.

\subparagraph*{Namestitev s CD-ROM-a}
Za namestitev s CD-ROM-a osvetlite napis >>\texttt{Local CD-ROM}<< iz
seznama vrst namestitve.  Potem kliknite >>\texttt{OK}<<.  Vprašani
boste, če imate SCSI, IDE/ATAPI ali lastniški CD-ROM.  Splača se malo
raziskati svojo strojno opremo: če imate CD-ROM 4X ali hitrejšega, ki
je bil narejen pred kratkim in je bil v paketu z zvočno kartico Sound
Blaster ali kakšno drugo, imate zelo verjetno tip pogona IDE/ATAPI.
To je ena najbolj zmedenih stvari, ki vas čakajo.

Če izberete SCSI, morate vedeti, kakšno vrsto krmilnika SCSI imate in
vam bo predstavljen spisek.  Pomikajte se navzdol, dokler ne najdete
svojega vmesnika SCSI.  Ko ga izberete, boste vprašani, ali želite, da
se \emph{samodejno preizkusi} (\texttt{AUTOPROBE}) ali bi radi
\emph{določili posebne izbire} (\texttt{SPECIFY OPTIONS}).  Večina
ljudi bi morala tukaj izbrati \texttt{AUTOPROBE}, kar povzroči, da
program pregleduje vaš vmesnik SCSI in omogoči podporo SCSI za vaš
vmesnik, ko ga prepozna.

Ko je namestitveni program uspešno našel CD-ROM z distribucijo Red
Hat, preberite naslednji razdelek.

\subparagraph*{Namestitev s trdega diska}
Za namestitev s trdega diska osvetlite to izbiro in izberite
>>\texttt{OK}<<.  Če še niste izbrali podpore PCMCIA, boste naprošeni,
da vstavite disketo >>Supplemental<<.

\subparagraph*{Namestitev z NFS}
Za namestitev z omrežnega datotečnega sistema NFS osvetlite to izbiro
in izberite >>\texttt{OK}<<.  Izbrati morate mrežno kartico, ki je
nameščena v ciljnem stroju, tako da lahko namestitveni program naloži
ustrezen gonilnik.  Osvetlite primerno kartico s seznama in izberite
>>\texttt{OK}<<.  Potem dovolite, da namestitveni program izvede
samodejno iskanje (\texttt{AUTOPROBE}) vaše mrežne kartice.

\blackdiamond
Če vaš stroj zmrzne, morate pritisniti
\key{Ctrl}-\key{Alt}-\key{Delete} in ponovno zagnati sistem.  To se
večinoma zgodi, ker preizkušanje moti kartico, nezdružljivo z
Ethernet.  Če se to zgodi, poskusite ponovno in izberite
\texttt{SPECIFY OPTIONS}.  Potem podajte podatke o vaši kartici v
naslednji obliki:
\begin{tscreen}
ether=\cparam{IRQ},\cparam{IO\_PORT},eth0
\end{tscreen}
To naroča preizkuševalni rutini, da naj išče omrežno kartico na mestu,
označenem z vrednostmi \textsl{IRQ} in \textsl{IO\_PORT}.  Če je vaša
omrežna kartica nastavljena na IRQ 11 in vhodno-izhodna vrata IO\_PORT
0x300, določite:
\begin{tscreen}
ether=11,0x300,eth0
\end{tscreen}
Ko je kartica uspešno prepoznana, vas program vpraša po podatkih za
TCP/IP vašega stroja in strežniku za NFS z namestitvenimi paketi za
Linux.  Najprej boste vprašani za vpis podatkov ciljnega stroja:
naslov za IP (angl.\ \textit{IP Address}), omrežna maska (angl.\
\textit{Netmask}), privzeti prehod (angl.\ \textit{Default Gateway})
in osnovni imenski strežnik (angl.\ \textit{Primary Name Server}).  Na
primer:

\begin{tscreen}
IP Address:\ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \emph{192.168.181.21}\\
Netmask:\ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \emph{255.255.255.0}\\
Default Gateway:\ \ \ \ \ \emph{192.168.181.1}\\
Primary Nameserver:\ \ \emph{192.168.181.2}
\end{tscreen}
Ko izberete \texttt{OK}, ste povprašani za ime domene (angl.\ \textit{Domain name})
in gostiteljsko ime (angl.\ \textit{Host name}) ciljnega stroja.  Na primer,
če je ime vaše domene \texttt{infomagic.com} in ime gostitelja \texttt{vador},
vnesite:
\begin{tscreen}
Domainname:\ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \emph{infomagic.com}\\
Host name:\ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \ \emph{vador.infomagic.com}\\
Secondary nameserver IP:\ \ \cparam{(Vstavite, če je potrebno.)}\\
Tertiary nameserver IP:\ \ \ \cparam{(Vstavite, če je potrebno.)}
\end{tscreen}

Zadnji zaslon vas sprašuje o strežniku NFS in izvoženem imeniku, ki
vsebuje distribucijo Red Hat.  Na primer, če je vašemu strežniku za
NFS ime \texttt{redhat.infomagic.com}, vnesite:
\begin{tscreen}
NFS Server name:\ \ \ \ \emph{redhat.infomagic.com}\\
Red Hat Directory:\ \ \emph{/pub/mirrors/linux/RedHat}
\end{tscreen}
Če ne poznate teh vrednosti, vprašajte svojega sistemskega
upravitelja.  Ko vnesete vse te vrednosti, izberite \texttt{OK} za
nadaljevanje.  Če namestitveni program poroča o napaki pri iskanju
distribucije Red Hat, se prepričajte, da ste zgoraj vnesli pravilne
vrednosti in da vam je vaš omrežni administrator dal izvozna
dovoljenja za ciljni stroj.

\subparagraph*{Namestitev po FTP}
Namestitev po FTP je podobna zgoraj opisani namestitvi z NFS.
Vprašani ste za vrsto omrežne kartice in podatke o TCP/IP za vaš
stroj.  Vendar boste vprašani tudi za ime strežnika za FTP (angl.\
\textit{FTP site name}) in oddaljeni imenik, ki vsebuje distribucijo
Red Hat (angl.\ \textit{Red Hat directory}) na zrcalnem mestu za Red
Hat, namesto da bi bili vprašani o strežniku z NFS.  Opozorilo za
namestitev po FTP: izberite najbližji in najmanj zaseden strežnik za
FTP.  Glejte dodatek~\ref{app-ftp} za seznam arhivnih strežnikov FTP
za Linux.

\blackdiamond
Če vaša strojna oprema ni prepoznana, boste morda morali drugače
poskrbeti, da bo pravilno delovala.  Morda boste želeli tudi preveriti
na:
\begin{tscreen}
http://www.redhat.com/pub/redhat/updates/\textsl{različica}/images
\end{tscreen}
da boste preverili, ali je Red Hat pripravil zagonske diskete
za vašo strojno opremo.

\subsection{Sprehod skozi ostanek namestitve}
\label{sec-walking-redhat}
\begin{enumerate}

\item Program vas nato vpraša, ali nameščate nov sistem ali nadgrajujete
Red Hat Linux 2.0 ali poznejši.  Če nadgrajujete, vam ne bo ponujena
možnost razdelitve vašega trdega diska ali nastavitve česarkoli v
vašem sistemu, razen LILO.  Izberite namestitev (\texttt{INSTALL}) ali
nadgradnjo (\texttt{UPGRADE}) za nadaljevanje.

\item Če nadgrajujete, boste vprašani o korenski particiji vašega
obstoječega sistema Red Hat.  Osvetlite ustrezno particijo in
pritisnite \texttt{OK}.  Če nameščate prvič, morate razdeliti svoj
trdi disk z zgoraj določenim prostim prostorom.

\item Ko ustvarite nujno potrebni particiji Linux Native (domorodna)
in Linux Swap (izmenjalna), morate inicializirati in omogočiti
delovanje izmenjalne particije.  Vprašani boste, na katero(e)
particijo(e) nameravate namestiti Linux.  Če nadgrajujete, izberite
korensko particijo.  Osvetlite torej korensko particijo (angl.\ root
partition).  Če ne nadgrajujete, se vam potem predstavi tabela
ostalih dostopnih particij.  Izberite ustrezne particije in jih
uredite (\texttt{EDIT}) tako, da se bo videlo, za katere imenike bodo
uporabljane.  Če imate več kot eno particijo za namestitev Linuxa, je
zdaj čas, da označite tudi to.

\item Potem bo naveden seznam programskih kategorij za nameščanje, ki
mu bo sledila možnost prilagoditve posameznih programskih paketov ali
celotnih kategorij za nameščanje.  Če prej še nikoli niste namestili
distribucije Red Hat ali drugih distribucij Linuxa, preprosto izberite
kategorije programja za namestitev in pustite namestitvenemu programu,
da namesti privzete pakete v vseh izbranih kategorijah.  Če
potrebujete paket, ki ga sprva niste namestili, ga lahko še vedno
namestite pozneje.  Medtem ko se programska oprema namešča, boste
videli kazalnik napredovanja in lahko si privoščite skodelico ali dve
kave.  Namestitev lahko traja od trideset minut do ure in več, odvisno
od izbire programja in strojne sestave.

\item Ko je namestitev programja končana, boste naprošeni za
nastavitev vaše miške.  Pregled protokolov in naprav za miške se
začenja na strani~\pageref{sec-install-generic-general}.

\item Na vrsti je sestava grafičnega okolja X Window System.
Priporočeno je, da s tem počakate, dokler se vaš sistem prvič ne
zažene.  Če se kaj zalomi pri nastavitvi X, boste morda morali
ponoviti nastavitveni postopek od začetka, če si nastavitveni program
ne bo mogel opomoči.

\item Če nimate etherneta, v tem trenutku še \textit{ne}
nastavljajte vašega omrežja.  Če imate omrežno kartico in je prej še
niste nastavili, naj bi jo zdaj.  Nastavitve za omrežje na klic naj bi
se opravile po končani namestitvi.

\item Potem morate nastaviti sistemsko uro.  UTC je dobra izbira,
če ste na omrežju in želite, da se pravilno obravnava polletno
prestavljanje časa.  Lokalni čas zadošča, če je vaš računalnik
samostojen stroj.

\item Če imate neameriško tipkovnico, morate določiti nastavitev
zanjo.  Dostopna je tudi slovenska tipkovnica, vendar ta nastavitev
velja le v konzoli, pod okni X pa morate tipkovnico dodatno
nastaviti.  Podrobnosti izveste v spisu \emph{Slovenian HOWTO},
kazalec nanj najdete v dodatku~\ref{app-info}.
% (?) Tukaj pride kazalec na nastavitev slov. tipk.!

\item Vprašani ste za sistemsko geslo super-uporabnika \texttt{root}.
Ne pozabite ga!  Iskanje izgubljenega gesla ni preprosta zadeva.
Geslo boste potrebovali za dostop do sistema, ko boste prvič zagnali
računalnik.

\item Končno, nastavili boste lahko tudi nalagalnik operacijskih
sistemov, LILO.
\end{enumerate}

\blackdiamond
Če niste namestili korenske particije, ki se začenja in konča
med cilindri 0--1023, \textbf{ne nameščajte nalagalnika LILO}.
Če vam LILO ne omogoča pravilnega zagona sistema, ko ste ga
prvič zagnali, uporabite rešilno zagonsko disketo za  MS-DOS ali
Windows 95 in v dosovskem pozorniku \verb|A:\>| vnesite
\texttt{FDISK /MBR}.  To bo vašemu sistemu omogočilo zagon
v obstoječi sistem MS-DOS ali Windows 95, kot pred namestitvijo
nalagalnika LILO.  Potem lahko uporabite zagonsko disketo Red Hata,
označeno z >>Boot<<, z naslednjimi parametri pozorniku
\texttt{boot:} in zaženete vaš sistem s trdega diska:
\begin{tscreen}
boot: \emph{rescue root=/dev/\cparam{xxxx} ro load\_ramdisk=0}
\end{tscreen}
Pri tem je \textsl{xxxx} korenska particija.

Po končanem namestitvenem postopku ste pripravljeni, da zaženete
in uporabljate Linux.

\subsection{Po namestitvi}

Ko ste namestili Linux in prvič zagnali vaš sistem, je tu
nekaj nasvetov za uporabo vašega sistema.

\subparagraph*{Razumite pozornik nalagalnika LILO}
Ko prižgete ali zaženete sistem, lahko vidite pozornik LILO, ki je
(upajmo) nastavljen za 30-sekundni premor (ali nekaj takega), preden
zažene sistem.  Ko se LILO prikaže na zaslonu, se bo po preteku
premora zagnal privzeti sistem, če niste storili ničesar.  Vendar, iz
nalagalnika LILO lahko nadzorujete številne načine nalaganja Linuxa
ali naročite nalagalniku LILO, da zažene drug operacijski sistem.  Če
želite zaobiti privzeto obnašanje tega nalagalnika, bo pritisk na
\key{Shift} ob prikazu >>\texttt{LILO}<< priklical pozornik
>>\texttt{boot:}<<.  S pritiskom na \key{Tab} v tem pozorniku se bo
izpisal seznam dostopnih operacijskih sistemov:
\begin{tscreen}
LILO boot: \key{Tab}\\
dos linux \\
boot:
\end{tscreen}

To nam pove, da je >>\texttt{dos}<< privzeti operacijski sistem, ki se
zažene, če ne vpišete nič drugega; za zagon Linuxa vpišite
>>\texttt{linux}<<.  Vendar LILO dovoljuje tudi podajanje parametrov
jedru sistema Linux, ki preglasijo privzeto obnašanje jedra.  Na
primer, morda ste eksperimentirali z zagonskimi nastavitvenimi
datotekami in naredili nekaj, kar preprečuje sistemu, da bi se
pravilno zagnal.  Če je tako, morda želite zagnati sistem le do točke,
ko prebira nastavitvene datoteke in nič dlje.  Ključ za to je
>>\texttt{single}<<:
\begin{tscreen}
boot: \emph{linux single}
\end{tscreen}
zažene sistem v enouporabniškem načinu, da lahko opravite popravni
izpit.  To je uporabno tudi, če iz kakršnegakoli razloga vaš sistem ne
pride do pozornika \texttt{login:}.

\subparagraph*{Prva prijava}
Zdaj ko ste prvič soočeni s pozornikom \texttt{login:}, se morda
sprašujete, kako neki se vstopi v sistem.  Na tej točki je na
novonameščenem sistemu le en račun za prijavo -- upravljalni račun,
>>\texttt{root}<<.  Ta račun se uporablja za upravljanje vašega
sistema in početje stvari, kot je nastavitev sistema, dodajanje in
brisanje uporabnikov, programja in tako naprej.  Za prijavo v pozornik
\texttt{login:} vnesite >>\texttt{root}<< in pritisnite \key{Enter}.
Povprašani ste po geslu, ki ste ga vnesli med namestitvijo.  Vnesite
to geslo v pozornik \texttt{password:}.  Če ste uspešno končali
postopek prijave, se bo prikazal sistemski pozornik:
\begin{tscreen}
\begin{verbatim}
[root@localhost] #
\end{verbatim}
\end{tscreen}
Sistemski pozornik vam pove dve reči: prijavljeni ste kot
\texttt{root}, in v tem primeru se vaš stroj imenuje
\texttt{localhost}.  Če ste svoj stroj poimenovali med namestitvenim
procesom, se bo namesto \texttt{localhost} prikazalo vaše gostiteljsko
ime.

% Now that you are logged in, you can use commands
% like \texttt{ls} to list files, \texttt{cd} to go to another directory, and
% \texttt{more} to view the contents of ASCII text files. The root account
% also has its own home directory, ``\texttt{/root}''. A home directory
% is where a valid system account places you in the file system
% hierarchy once you have successfully logged in. Some UNIX systems use
% ``\texttt{/}'' instead, so don't be fooled if you don't see any files
% if you type ``ls''---there aren't any in the root home directory.

\index{distribucija!Red Hat Linux|)}
