<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook V3.1-Based Variant V1.0//EN">
<book lang="ca">

<bookinfo>
<title>Preguntes més freqüents sobre el KDE</title>

<authorgroup>
<author>
<firstname>Matthias</firstname>
<surname>Hölzer-Klüpfel</surname>
</author>

<author>
<firstname>Lee</firstname>
<surname>Wee Tiong</surname>
</author>

<othercredit role="translator">
<firstname>Marc</firstname>
<surname>Valerio i Brau</surname>
<contrib>traduccio</contrib>
</othercredit>
</authorgroup>

<date>12/08/1999</date>
<releaseinfo>?.??.??</releaseinfo>

<abstract>
<para>Aquesta es una recopilació de les preguntes freqüents (PMF) sobre el K Desktop Environment.</para>
</abstract>

<keywordset>
<keyword>KDE</keyword>
<keyword>FAQ</keyword>
<keyword>PMF</keyword>
<keyword>pregunta</keyword>
<keyword>resposta</keyword>
</keywordset>
</bookinfo>

<chapter id="sobre-esta-compilacio">
<title>Sobre aquesta compilació</title>

<note>
<para>Si us plau feu-nos saber tota inconsistència,
omissió que trobeu en aquesta recopilació a <ulink
url="mailto:kde-faq@kde.org">kde-faq@kde.org</ulink>. Si us plau no ens
envieu les vostres preguntes, envieu-les a les llistes de distribució
o als fòrums de KDE.</para>
</note>

<para>Moltes de les respostes en aquesta recopilació han estat extretes
de les diverses llistes de correu així com dels grups de notícies
del KDE. Aquí donem les gràcies a tothom qui ha enviat respostes que
eventualment es troben en aquesta recopilació.</para>

<sect1 id="col-laborar-amb-aquesta-recopilacio">
<title>Què puc fer per col·laborar amb aquesta recopilació?</title>

<para>Primer, envieu-nos qualsevol error que pugueu trobar. També
tota suggerència que tingueu serà apreciada. Millor encara,
qualsevol cosa que penseu que no sigui clara, i si és possible,
envieu-nos el que penseu que és més clar. La nostra adreça és <ulink
url="mailto:kde-faq@kde.org">kde-faq@kde.org</ulink>.</para>

<para>Segon, envieu-nos les vostres solucions d'aquelles preguntes que
encara no es troben en aquesta recopilació.  Les inclourem el més aviat
possible.</para>

<para>Per últim però no menys important, si us plau feu un ús complet
d'aquesta recopilació. Llegiu-la  abans de preguntar en les diverses
llistes de correus o fòrums de notícies de KDE.</para>

<para>PS: També podeu considerar esdevenir un dels qui manté la
recopilació-- si us plau referiu-vos a la propera secció</para>

</sect1>

<sect1 id="esdeveni-un-dels-qui-mantenen-la-recopilacio">
<title>Com puc esdevenir un dels qui mantenen la recopilació?</title>

<para>En l'actualitat és molt fàcil esdevenir un dels qui mantenen la
recopilació. Sempre ens cal sang nova. Per inscriure-us, només cal fer
les coses següents: primer necessitareu el programari següent en el
vostre ordinador:</para>

<para><orderedlist><listitem>
<para> <ulink url="http://www.sgmltools.org/download-1.0.html">sgmltools 1.0.9</ulink>: genereu els diferents tipus de compilacions com HTML i PostScript a partir del SGML. No baixeu la versió 2.x per que encara necessitem la compatibilitat amb Linuxdoc. Però això pot canviar quan finalment ens passem al nou format DocBook. </para>
</listitem>
<listitem>
<para> ksgml2html:  Es una interfície al sgm2html (una de les utilitats del sgmltools) que s'utilitza per fer els documents generats HTML a l'estil del KDE. S'inclou dins el paquet kdesdk sota el directori unstable/CVS/snapshots/current/ al servidor FTP del KDE i els seus servidors rèplica.  </para>
</listitem>
<listitem>
<para> cvs: necessari per accedir al repositori CVS del KDE. Hauria de ser disponible en qualsevol servidor FTP rèplica de GNU decent. </para>
</listitem>
<listitem>
<para> Qt i KDE: no cal cap elaboració, espero :-)</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
<para>En realitat, no cal que utilitzeu el KDE, però familiaritzant-se amb el KDE sense cap mena de dubte us farà un mantenidor de la recopilació més efectiu. </para>
<para> Després d'assegurar-vos que els programes necessaris estan instal·lats al vostre sistema, ja podeu començar. Primer, demaneu a <ulink url="mailto:coolo@kde.org">Stephan Kulow</ulink> a que us garanteixi permisos d'accés i escriptura al CVS. Us cal per a completar qualsevol canvi o actualització que hagueu fet als fitxers de la compilació. 
També hauríeu de demanar a <ulink url="mailto:konold@alpha.tat.physik.uni-tuebingen.de">Martin Konold</ulink>que us afegeixi a la <ulink url="mailto:kde-faq@kde.org">llista de distribució  Recopilació del KDE</ulink>. Mentre espereu a que us arribi el permís d'accés i escriptura, hauríeu de familiaritzar-vos amb les diverses eines que heu instal·lat.</para>
<para>Tan aviat com pugueu accedir al repositori CVS del KDE, hauríeu de baixar-vos els fitxers de la compilació. Estan localitzats sota el directori kdebase/doc/khelpcenter/faq. Només el fitxer original SGML i els fitxers generats HTML poden anar en aquest directori. A més, hi a un altre lloc on hauríeu de dipositar els vostres fitxers de la recopilació: www/documentation/faq . La versió SGML no hauria anar en aquest directori, tanmateix. Només l'HTML, PostScript, text ASCII i el 'tarball' HTML poden anar dins.</para>
<para>Després que hagueu baixat els fitxers, podeu començar a editar-los. El document base
s'anomena index.sgml i es la font d'on tots els altres formats com l'HTML es deriven. Quan desitgeu fer qualsevol canvi al la compilació del KDE, haureu d'editar aquest fitxer. Quan hagueu fet suficients modificacions, serà l'hora de desar-les al repositori CVS. Però abans de desar-lo, si us plau, assegureu-vos que heu generat el formats exigits (HTML, PostScript, text ASCII i tarball HTML) també.</para>
<para>Finalment, us preguntareu quina informació hauria ser afegida a la compilació KDE. Resposta: ¡les preguntes, es clar! Hauríeu de subscriure-us a les diverses llistes de correu KDE i fòrums disponibles, i després d'haver llegit tones i tones de correu electrònic que pregunten sempre la mateixa cosa, ja sabreu què  afegir ;-)</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="introduccio">
<title>Introducció</title>

<sect1 id="que-es-el-kde">
<title>Què és el KDE?</title>
<para>KDE és el K Desktop Environment (entorn d'escriptori K).</para>
<para>KDE és un projecte iniciat per <ulink url="mailto:ettrich@kde.org">Matthias Ettrich</ulink> en 1996. L'objectiu del projecte KDE és connectar poder dels sistemes operatius Unix amb el confort d'una interfície d'usuari moderna.</para>
<para>En resum: KDE portarà el UNIX a l'escriptori!</para>
<para>Si voleu més informació sobre el KDE, doneu un cop d'ull a <ulink url="http://www.kde.org/whatiskde/index.html">Què és KDE?</ulink></para>
</sect1>

<sect1 id="que-vol-dir-la-k-de-kde">
<title>Què vol dir la K de KDE ?</title>
<para>Res -- simplement és l'entorn d'escriptori K, igual com l'X del sistema X Window. </para>
</sect1>

<sect1 id="platform">
<title>En quines plataformes puc esperar que el KDE funcioni ?</title>
<para>KDE és un entorn d'escriptori per tots els tipus d'UNIX. Encara que és cert que la majoria
dels programadors utilitzen LINUX, el KDE funciona sense problemes amb una ampli rang de sistemes. No obstant haureu de perfeccionar una mica el codi font per a que KDE compili en una variant d'UNIX menys popular o si no esteu utilitzant les eines de desenvolupament GNU, en particular el compilador gcc.</para>
<para>Alguns dels sistemes on el KDE està funcionant són:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> Linux</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Solaris</para>
</listitem>
<listitem>
<para> FreeBSD</para>
</listitem>
<listitem>
<para> IRIX</para>
</listitem>
<listitem>
<para> HP-UX</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="es-el-kde-un-gestor-de-finestres">
<title>És el KDE un gestor de finestres ?</title>
<para>No, el KDE no és un gestor de finestres.  Encara que el KDE inclou un gestor molt sofisticat, anomenat KWM, el KDE és molt més que això -- és un complet entorn d'escriptori integrat (IDE). </para>
<para>El KDE proporciona un entorn d'escriptori complet, incloent un gestor de fitxers, un gestor de finestres, un sistema d'ajuda, un sistema de configuració, incomptables eines i utilitats, i un nombre sempre creixent d'aplicacions, incloent però sense limitar-se a clients de correu i notícies, programes de dibuix, visualitzadors de PostScript i DVI i molt més. </para>
</sect1>

<sect1 id="el-kde-es-un-clonic">
<title>El KDE és un clònic de CDE, Windows 95 o el MacOS ?</title>
<para>No, el KDE no és un clònic. Específicament el KDE no és un clònic de CDE o del Windows. Com que els desenvolupadors del KDE continuen arreplegant les millors característiques de tots els entorns d'escriptori existents, el KDE és realment l'únic entorn que ha continuat i continuarà fent la seva. </para>
</sect1>

<sect1 id="el-kde-es-un-programari-gratuit">
<title>El KDE és un programari gratuït ?</title>
<para>Si, el KDE és un programari gratuït d'acord amb la <ulink url="http://www.gnu.org/copyleft/gpl.html">Llicència Pública General GNU</ulink>. Totes les biblioteques KDE estan disponibles sota la LGPL fent possible el desenvolupament de programari comercial per a l'escriptori KDE; totes les aplicacions KDE tenen una llicència LPG.</para>
<para>El KDE utilitza <link linkend="whatisqt">el paquet d'eines Qt C++ multiplataforma</link>, 
que ve amb la seva pròpia llicència. </para>
<para>En sumari, la llicencia de Qt us permet d'utilitzar Qt sense pagar pel desenvolupament de
programari X Windows sempre i quan feu el codi font de les vostres aplicacions disponible de manera gratuïta. Si no voleu fer el codi font de les vostres aplicacions disponible gratuïtament, heu d'obtenir una llicència comercial pel Qt. Podeu trobar més informació sobre el Qt i la seva llicència al lloc web de <ulink url="http://www.troll.no">Troll Tech</ulink>.</para>
<para>Si dubteu de quina llicència us és més apropiada, si us plau contacteu amb <ulink url="mailto:license@troll.no">Troll Tech</ulink> directament.</para>
<para>És absolutament legal posar el KDE i el Qt disponibles en un CD gratuït. No s'incorre en recàrrecs d'execució de cap mena.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="obtenir-el-kde">
<title>Com obtenir el KDE</title>

<sect1 id="where-to-get-kde">
<title>On puc obtenir el KDE? </title>
<para>El principal lloc de distribució del KDE és
<itemizedlist>
<listitem>
<para><ulink url="ftp://ftp.kde.org">ftp://ftp.kde.org</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>No obstant, aquest lloc està sovint molt carregat, i per tant potser preferiu un d'aquest servidors rèplica del KDE:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.mouk.s-jaani.ee/pub/kde">ftp://ftp.mouk.s-jaani.ee/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://beer.stampede.org/ftp.kde.org">ftp://beer.stampede.org/ftp.kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp1.change-espace.fr/pub/Linux/kde">ftp://ftp1.change-espace.fr/pub/Linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.tsc.uvigo.es/pub/linux/kde">ftp://ftp.tsc.uvigo.es/pub/linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://bromo.ptf.hro.nl/pub/mirrors/kde">ftp://bromo.ptf.hro.nl/pub/mirrors/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.cised.unina.it/pub/kde">ftp://ftp.cised.unina.it/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.sw.com.sg/pub/kde">ftp://ftp.sw.com.sg/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.netlab.is.tsukuba.ac.jp/pub/X/KDE">ftp://ftp.netlab.is.tsukuba.ac.jp/pub/X/KDE</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.arpanet.ch/pub/mirrors/kde/">ftp://ftp.arpanet.ch/pub/mirrors/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.fu-berlin.de/pub/unix/X11/gui/kde/">ftp://ftp.fu-berlin.de/pub/unix/X11/gui/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.funet.fi/mirrors/ftp.kde.org/pub/kde">ftp://ftp.funet.fi/mirrors/ftp.kde.org/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.net.lut.ac.uk/kde">ftp://ftp.net.lut.ac.uk/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.nvg.unit.no/pub/linux/kde">ftp://ftp.nvg.unit.no/pub/linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://sunsite.unc.edu/pub/Linux/Incoming">ftp://sunsite.unc.edu/pub/Linux/Incoming</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://linux.unipv.it/pub/linux/kde">ftp://linux.unipv.it/pub/linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://sunsite.icm.edu.pl/pub/unix/kde">ftp://sunsite.icm.edu.pl/pub/unix/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.chialpha.org/pub/kde">ftp://ftp.chialpha.org/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.blaze.net.au/pub/kde">ftp://ftp.blaze.net.au/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.gwdg.de/pub/x11/kde/">ftp://ftp.gwdg.de/pub/x11/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ops.linux.co.za/pub/Linux/kde">ftp://ops.linux.co.za/pub/Linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.uni-erlangen.de/pub/Linux/MIRROR.KDE">ftp://ftp.uni-erlangen.de/pub/Linux/MIRROR.KDE</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.dataplus.se/pub/linux/kde">ftp://ftp.dataplus.se/pub/linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.tvnet.hu/pub/kde">ftp://ftp.tvnet.hu/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://canine.resnet.gatech.edu/pub/kde">ftp://canine.resnet.gatech.edu/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.fh-heilbronn.de/pub/mirrors/kde">ftp://ftp.fh-heilbronn.de/pub/mirrors/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.appl-opt.physik.uni-essen.de/pub/linux/kde">ftp://ftp.appl-opt.physik.uni-essen.de/pub/linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.dsnet.it/pub/internet/unix/Linux/kde">ftp://ftp.dsnet.it/pub/internet/unix/Linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://sunsite.mff.cuni.cz/X11/Desktops/KDE">ftp://sunsite.mff.cuni.cz/X11/Desktops/KDE</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://sunsite.icm.edu.pl/pub/unix/kde/">ftp://sunsite.icm.edu.pl/pub/unix/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.fh-dortmund.de/pub/unix/kde.mirror">ftp://ftp.fh-dortmund.de/pub/unix/kde.mirror</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://kde.flash.net/pub/unix/kde/">ftp://kde.flash.net/pub/unix/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.cs.us.es/pub/Linux/kde/">ftp://ftp.cs.us.es/pub/Linux/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.isis.nsu.ru/mirrors/kde/">ftp://ftp.isis.nsu.ru/mirrors/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://belief.unix.cslab.tuwien.ac.at/pub/kde">ftp://belief.unix.cslab.tuwien.ac.at/pub/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://clio.unice.fr/">ftp://clio.unice.fr/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.iinet.net.au/pub/kde/">ftp://ftp.iinet.net.au/pub/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.lbi.ro/pub/Linux/KDE">ftp://ftp.lbi.ro/pub/Linux/KDE</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.linux.org.au/pub/linux/kde/">ftp://ftp.linux.org.au/pub/linux/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.kreonet.re.kr/pub/tools/X11/kde/">ftp://ftp.kreonet.re.kr/pub/tools/X11/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://sundog.v-wave.com/pub/kde/">ftp://sundog.v-wave.com/pub/kde/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://sunsite.bilkent.edu.tr/pub/linux/kde">ftp://sunsite.bilkent.edu.tr/pub/linux/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.fisica.ist.utl.pt/pub/mirrors/kde">ftp://ftp.fisica.ist.utl.pt/pub/mirrors/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="ftp://ftp.rz.uni-wuerzburg.de/pub/unix/kde">ftp://ftp.rz.uni-wuerzburg.de/pub/unix/kde</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Podeu trobar una llista actualitzada dels servidors rèplica del KDE a<ulink url="http://www.kde.org/mirrors.html">la llista de servidors rèplica del KDE</ulink>. </para>
</sect1>

<sect1 id="distribucions-que-vinguin-amb-el-kde">
<title>Hi ha distribucions de Linux que vinguin amb el KDE ?</title>
<para>Si, les distribucions més importants de Linux ja porten el KDE. Ja que crear una distribució pren algun temps, les distribucions poden no sempre tenir la versió actual però per a començar o per evitar haver de descarregar de la xarxa, son una bon punt d'inici.</para>
<para>A sota hi ha algunes de les distribucions que sabem que inclouen el KDE.  Podeu trobar una llista actualitzada de les distribucions que porten el KDE a 
<ulink url="http://www.kde.org/kdeships.html">la llista de distribucions del KDE</ulink>.</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.redhat.com">Red Hat Linux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.suse.com">S.u.S.E. Linux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.delix.de">DLD Linux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.caldera.com/">Caldera OpenLinux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.mklinux.apple.com/">MkLinux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.linux-mandrake.com/">Linux-Mandrake</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.stampede.org/">Stampede Linux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.linuxppc.org/">LinuxPPC</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Adicionalment, algunes revistes d'informàtica surten amb CD-ROM que contenen el KDE:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.chip.de">Chip</ulink> (en Alemany)</para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.linux-france.com/dream">Dream</ulink> (en
Francès)</para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.pcquest.com">PC Quest</ulink> (en Anglès)</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="quina-es-la-versio-actual">
<title>Quina és la versió actual ?</title>
<para>Actualment, l'última versió estable és la 1.1.1.</para>
</sect1>

<sect1 id="on-puc-trobar-instantanies-del-kde">
<title>On puc trobar instantànies del KDE ?</title>
<para>Podeu trobar les últimes instantànies a <ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots">ftp://ftp.kde.org/pub/kde/unstable/CVS/snapshots</ulink>.  També podríeu considerar si voleu configurar el vostre propi client de CVS per a mantenir vostè mateix les últimes instantànies.  Si us plau referiu-vos a <ulink url="http://www.kde.org/cvsup.html">la pàgina cvsup de KDE</ulink> per a fer això.</para>
<para>Per cert, si voleu saber què és el CVS, si us plau referiu-vos a <link linkend="CVS">Què és el CVS ?</link>.</para>
</sect1>

<sect1 id="obtenir-el-qt">
<title>On puc obtenir el Qt ? </title>
<para>Qt és un producte d'una companyia noruega, Troll Tech. Sempre podeu obtenir l'última versió del Qt del seu servidor FTP :</para>
<para><ulink url="ftp://ftp.troll.no">Servidor FTP Troll Tech</ulink></para>
<para>Tanmateix, hauríeu de poder obtenir el Qt dels servidors rèplica del KDE abans esmentats.  I en la majoria de distribucions de Linux actualitzades, el Qt ja hi és inclòs.  Si us plau vegeu <xref linkend="Prerequisites"> per la versió de Qt que necessiteu. </para>
</sect1>

<sect1 id="whatisqt">
<title>Què és el Qt, per cert ? </title>
<para>Qt és una biblioteca de classes basades en C++ per a construir interfícies d'usuari. Proveeix la majoria controls que veureu en una aplicació de KDE : Menús, botons, lliscadors, 
etc. El Qt és una biblioteca multiplataforma, que us permet escriure codi que compilarà tan en Unix com també en plataformes Windows.  Podeu aprendre més del Qt a <ulink url="http://www.troll.no">http://www.troll.no</ulink>.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="instruccions-d-instal-lacio">
<title>Instruccions d'instal·lació</title>
<para>Aquestes són les instruccions d'instal·lació per a la versió 1.0 del de l'entorn d'escriptori KDE. Per a les últimes versions si us plau complementeu la vostra lectura amb els fitxers README i INSTALL que venen amb el paquet. Si us plau llegiu-les amb cura i intenteu solucionar-ho tot per vostè mateix si alguna cosa va malament. Si us cal més ajuda, penseu
a adherir-vos a la llista de correus KDE (mireu també les instruccions del nostre lloc web per com apuntar-se a les <ulink url="http://www.kde.org/contact.html">llistes de distribució</ulink>)
o notícies del KDE.</para>

<sect1 id="per-als-posibles-conversos">
<title>Per als possibles conversos</title>
<para>Així que heu sentit els rumors.  O bé heu vist les instantànies.  I us moriu de ganes de tenir el KDE.  Però no sabeu gairebé res de tot aquest món dels sistemes operatius alternatius.  No us preocupeu!  Només necessiteu llegir una mica (bé, potser no només una mica), i això és tot!</para>
<para>El KDE no funciona sobre Windows 95/98/NT o OS/2 (encara).  Per a fer funcionar el KDE, necessiteu tenir un sistema Unix.  Si us plau referiu-vos a <link linkend="platform">En quines plataformes puc esperar que funcioni el KDE ?</link> per a més detalls.</para>
<para>Diguem que us heu decidit a instal·lar el Linux.  Podeu o bé descarregar-ho des d'internet, o bé comprar un conjunt de CD-ROM que contingui la distribució que trieu.  Podeu trobar útils els següent recursos:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.control-escape.com/">Control-Escape:  Programari alternatiu, ajuda per a Linux</ulink> </para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.linux.org/index.html">La pàgina principal de Linux en línia</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://searchlinux.com/">La pàgina de SearchLinux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.cheek.com/linux/kb/">La base de coneixement de Linux</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> Grups de notícies Usenet com comp.os.linux.*</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Per a poder fer funcionar el KDE en un Linux, necessiteu configurar el sistema X primer.  X és la interfície gràfica d'usuari (IGU) de fet en els sistemes Unix.  Potser voldreu donar un cop d'ull als recursos següents:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.x.org/">El sistema X Window</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.xfree86.org/">XFree86(TM): Pàgina principal</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> Grups de notícies Usenet com comp.os.linux.x i comp.windows.x.*.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
    </para>
<para>Finalment, esteu a punt per a començar la instal·lació del KDE.  Si us plau comenceu a llegir a partir de la següent secció.  Per a obtenir el KDE, si us plau mireu <link linkend="obtenir-el-kde">On puc aconseguir el KDE ?</link>.  Per últim però no menys important, si trobeu algun problema quan instal·leu el KDE, si us plau no dubteu a fer ús de <link linkend="KDEmailinglists">les llistes de correu</link> del KDE i <link linkend="KDEnewsgroups">els grups de notícies</link>.  Però tingueu això en compte: Cap pregunta és massa banal per preguntar-la, però algunes ho són massa per a respondre-les, especialment aquelles que ja estan respostes en aquesta compilació.  </para>
<para>Bona sort i divertiu-vos!</para>
</sect1>

<sect1 id="formats-de-paquets-disponibles">
<title>Formats de paquets disponibles</title>
<para>L'equip del KDE proporciona sis diferents tipus de paquets: RPM fonts i binaris; fitxers .tgz fonts i binaris (.tar.gz); i fitxers fonts i binaris de Debian. El primer tipus en sortir acostuma a ser els fitxers font .tgz, però els altres formats el segueixen poc temps després. Últimament, els fitxers amb fonts i binaris .tar.bz2 també es posen a disposició de la gent. Si us plau mireu <link linkend="bzip2">Com puc descomprimir paquets tar amb l'extensió 'bz2' ?</link>
per a més informació.  Addicionalment, també han aparegut paquets pkg per a Solaris 2.6 i 7.</para>
<para>El procediment d'instal·lació depèn de quin paquet de fitxers escolliu. Després de la instal·lació hi ha procediments post-instal·lació que s'apliquen per a tots els formats de paquet. Noteu que si vostè sou un usuari inexpert d'UNIX i teniu un sistema basat en RPM fareu millor optant pels paquets binaris RPM proporcionats pel vostre venedor de la distribució. Com a mínim Caldera, Delix, SuSE posaran binaris RPM disponibles a través de llurs servidors FTP. </para>
<para>Si necessiteu opcions especials de configuració (p.e. perquè teniu contrasenyes ocultes (shadow) 
i voleu utilitzar les protectors de pantalla, la vostra millor opció és utilitzar
els paquets de codi font i compilar l'entorn d'escriptori KDE vostè mateix.
Els paquets binaris RPM per a distribucions que no ofereixen els paquets oficials del KDE 
estan disponibles a través de la secció <ulink url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/stable/1.0/contrib/distribution">contrib</ulink>
de ftp.kde.org tan aviat com estiguin disponibles.</para>
<para><ulink url="mailto:bill.mote@bigfoot.com">Bill Mote</ulink> ha publicat una pàgina 
pròpia anomenada "Instal·lació de KDE 1.1 via RPM".  Aneu a veure-la a <ulink url="http://home.fuse.net/bmote/kde.htm">http://home.fuse.net/bmote/kde.htm</ulink>.</para>
</sect1>

<sect1 id="Prerequisites">
<title>Prerequisits</title>
<para>Per al KDE 1.0 necessiteu la biblioteca Qt versió 1.33 o superior, 
mentre que per a KDE 1.1, necessiteu la versió 1.42 o superior. No us 
descarregueu la versió 2.0 de Qt, però. També necessitaríeu les fitxers capçalera igualment
si volguéssiu compilar el KDE vostè mateix. Aquests fitxers estan disponibles sense cap cost a 
<ulink url="http://www.troll.no/dl">http://www.troll.no/dl</ulink>.
També necessiteu la libgr la qual hauria d'estar inclosa en la majoria de distribucions.
Si us plau assegureu-vos que el vostre dispositiu de bucle local (loopback) està configurat correctament.</para>
</sect1>

<sect1 id="descripcio-dels-paquets-basics">
<title>Descripció dels paquets bàsics</title>
<para>La distribució bàsica actualment consisteix en onze paquets. Alguns són
obligatoris, mentre que altres són opcionals.  Cada paquet està disponible en qualsevol
dels abans esmentats formats dels paquets.</para>
<variablelist>
<varlistentry>
<term>kdesupport</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(RECOMENAT)</emphasis></para>
<para>Aquest paquet conté les biblioteques de suport que no han estat escrites 
com a part del projecte KDE, però en canvi es necessiten de totes maneres.  Si ja teniu
les llibreries (libgif, libjpeg, libmime, libuu, libgdbm) en aquest paquet, 
en les versions requerides , aleshores no cal que instal·leu aquest paquet. 
Quan tingueu algun dubte, instal·leu-lo. Tingueu en compte que per a les distribucions Debian, aquest paquet és requerit.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdelibs</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(REQUERIT)</emphasis></para>
<para>Aquest paquet conté biblioteques compartides per a les aplicacions KDE.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdebase</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(REQUERIT)</emphasis></para>
<para>Aquest paquet conté les aplicacions bàsiques que formen el nucli de l'Entorn d'Escriptori
K (K Desktop Environment) com el gestor de finestres, l'emulador de terminal,
el centre de control, el manegador de fitxer i el pannell.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdegames</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis></para>
<para>Jocs diversos, com el mahjongg, la serp, els asteroides i el tetris.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdegraphics</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis></para>
<para>Programes diversos relacionats amb gràfics, com per exemple el PostScript&lsqb;TM] previsualitzador, el
previsualitzador dvi i un programa de dibuix.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdeutils</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis></para>
<para>Diverses eines de calcular, un editor i altres novetats.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdemultimedia</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis></para>
<para>Aplicacions multimèdia, com una gravadora o un mesclador.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdenetwork</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis></para>
<para>Aplicacions d'Internet.  Actualment conté el programa de correu, el lector de notícies i altres programes relacionats amb la categoria.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdedmin</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis></para>
<para>Programes per a administrar el sistema. Actualment conté una agenda senzilla i l'editor de modes d'execució de System V.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kdetoys</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis></para>
<para>Toys!</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>korganizer</term>
<listitem>
<para><emphasis remap="it">(OPCIONAL)</emphasis>
</para>
<para>El vostre escriptori no estaria mai complet sense un organitzador, oi?</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
<para>kdesupport (si es necessita) s'hauria d'instal·lar abans de qualsevol altra cosa.  El
següent (o el primer) paquet hauria de ser el kdelibs.  Els altres paquets poden es poden instal·lar
en qualsevol ordre arbitrari.</para>
</sect1>

<sect1 id="formats-diferents-de-paquets">
<title>Instruccions d'instal·lació per a formats diferents de paquets</title>
<para>Si us plau no oblideu llegir els fitxers LLEGEIXME i INSTAL si estan disponibles. </para>
<sect2>
<title>Instal·lació dels paquets de Debian</title>
<para>Els paquets de Debian s'instal·len d'acord amb la FHS existent (jerarquia de fitxers 
estàndard).</para>
<para><emphasis remap="it">Per a instal·lar els paquets Debian:</emphasis></para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> esdeveniu superusuari</para>
</listitem>
<listitem>
<para> executeu: dpkg -i &lt;packagename&gt;.deb</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>per cadascun dels paquets que voleu instal·lar.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Instal"lació dels paquets de RPM</title>
<para>Els paquets de RPM s'instal·len en /opt/kde.</para>
<para><emphasis remap="it">Per a instal·lar els binaris de RPM:</emphasis>
<itemizedlist>
<listitem>
<para> esdeveniu superusuari</para>
</listitem>
<listitem>
<para> executeu: rpm -ivh &lt;packagename&gt;.rpm</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para><emphasis remap="it">Per a crear un binari RPM a partir del codi font RPM i instal·lar-lo, 
feu el següent:</emphasis>
<itemizedlist>
<listitem>
<para> esdeveniu superusuari</para>
</listitem>
<listitem>
<para> executeu: rpm -ivh &lt;packagename&gt;.src.rpm</para>
</listitem>
<listitem>
<para> cd /usr/src/redhat/SPECS</para>
</listitem>
<listitem>
<para> rpm -bb &lt;packagename&gt;.spec</para>
</listitem>
<listitem>
<para> cd ../RPMS/i386 (o quina sigui l'arquitectura que utilitzeu)</para>
</listitem>
<listitem>
<para> rpm -ivh &lt;packagename&gt;.i386.rpm</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Instal·lació dels fitxers de codi font .tar.gz</title>
<para>El paquet de codi font .tgz s'instal·la en /usr/local/kde per defecte. Podeu
anul·lar aquesta propietat utilitzant l'opció "--prefix" en el fitxer de comandes de configuració.</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> Desempaqueteu els paquets amb: tar xvzf &lt;packagename&gt;.tar.gz</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Canvieu al directori dels paquets: cd &lt;packagename&gt;</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Configureu el paquet: ./configure
<note>
<para>Alguns paquets (el kdebase sobretot) tenen opcions de configuració especials
que es podrien aplicar a la vostra instal·lació. Escriviu
"./configure --help" (sense les cometes) per veure les opcions disponibles.</para>
</note>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Construïu el paquet: make
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Instal·leu el paquet: su -c "make install" (si no sou ja el superusuari o root). 
 Si ja ho sou, escriviu simplement "make install" (sense les cometes). </para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Instal·lació dels fitxers binaris .tar.gz</title>
<para>Els paquets binaris .tar.gz s'instal·len en /opt/kde.</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> esdeveniu superusuari</para>
</listitem>
<listitem>
<para> cd /</para>
</listitem>
<listitem>
<para> tar xvzf &lt;packagename&gt;.tar.gz</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="procediments-de-post-instal-lacio">
<title>Procediments de post-instal·lació</title>
<para>Primer de tot, assegureu-vos que heu afegit el directori d'instal·lació
dels binaris del KDE (p.e. /opt/kde/bin) al vostre PATH i les el directori
d'instal·lació de les biblioteques de KDE al vostre LD&lowbar;LIBRARY&lowbar;PATH (només necessari
en sistemes que no suporten rpath; en el Linux ELF, hauria de funcionar
sense).  Aquesta variable d'entorn es pot anomenar diferent en alguns
sistemes, p.e s'anomena SHLIB&lowbar;PATH en IRIX.  Aleshores poseu la variable d'entorn
KDEDIR a l'arrel del vostre arbre del KDE, p.e. /opt/kde. </para>
<para>Si us plau tingueu en compte que no és de sentit comú posar la LD&lowbar;LIBRARY&lowbar;PATH a cegues.
En la gran majoria de casos no és necessari, i pot fer més mal 
que bé.  Hi ha una pàgina web (en anglès) escrita per en <ulink url="mailto:barr@cis.ohio-state.edu">Dave Barr</ulink> que explica
els perills de LD&lowbar;LIBRARY&lowbar;PATH i es pot trobar a <ulink url="http://www.cis.ohio-state.edu/~barr/ldpath.html">http://www.cis.ohio-state.edu/~barr/ldpath.html</ulink>.</para>
<para>Tot i que podeu utilitzar la majoria d'aplicacions del KDE simplement cridant-les,
 només podeu beneficiar-vos totalment de les avançades característiques del KDE si utilitzeu
el gestor de finestres del KDE, el KWM i els seus programes d'ajuda.</para>
<para>Per a fer-vos-ho més fàcil, hem afegit un script senzill anomenat
startkde que s'instal·la $KDEDIR/bin i és per tant en el vostre camí d'accés(path).</para>
<para>Editeu el fitxer .xinitrc en el vostre directori principal (feu una còpia de seguretat primer!),
traieu qualsevol cosa que sembli que crida a un gestor de finestres, i inseriu
startkde en el seu lloc.  Torneu a engegar les X.  Si utilitzeu kdm/xdm, haureu d'editar
el fitxer .xsession enlloc del .xinitrc.  I si no hi ha cap fitxer 
.xinitrc o .xsession en el vostre directori principal, simplement creeu-ne un de nou 
amb una sola línia que contingui "startkde" (sense les cometes!).  Nota: 
alguns sistemes (sobretot el Redhat Linux) usen .Xclients en el seu lloc.</para>
<para>Això us hauria d'oferir un nou i lluent escriptori KDE. Podeu ara començar a 
explorar el meravellós món del KDE.  En cas que vulgueu llegir 
alguna documentació primer, hi ha una altament recomanada 
<ulink url="http://www.kde.org/documentation/en/general/quickstart/index.html">guia d'inici ràpid</ulink> disponible. A més a més, cada aplicació té 
una ajuda en línia que està disponible a través del menú d'ajuda.</para>
</sect1>

<sect1 id="micro-com-fer">
<title>'Micro-Com fer': Compilar el KDE 1.1.1 en SGI Irix 6.x</title>
<para><ulink url="mailto:berry@ieeecs.concordia.ca">Chris Berry</ulink> va enviar
el següent micro-Com fer actualitzat a
comp.windows.x.kde.</para>
<para>Aquesta és una modificació del 'Micro-Com fer' original enviat per
<ulink url="mailto:sterritt@mrj.com">Chris Sterritt</ulink>.  És vàlid 
per a KDE-1.1.1 corrent sobre Irix 6.5.  No ho he intentat sobre altres 
plataformes.  Hi ha alguns elements de contenció:  Obtinc molts,
molts avisos sobre definicions Qt forçades, sobre definicions libkdecore
forçades, etc.  (Tantes definicions forçades, 
que hauria pogut escriure un diccionari), la part i18n no 
funciona (mentre que si que ho deia en v1.0) i kikbd estossega en la consola (funciona bé
altrament).  Tots els comentaris o preguntes els podeu dirigir a
<ulink url="mailto:berry@ieeecs.concordia.ca">berry@ieeecs.concordia.ca</ulink>.  Mantindré també una còpia d'aquest 
'Com fer' en la meva pàgina web personal: <ulink url="http://alcor.concordia.ca/~c_berry/">http://alcor.concordia.ca/~c_berry/</ulink>.</para>
<para>També, si aquest tema no us interessa, he carregat els binaris de
kde-1.1.1 i egcs-1.1.2 a <ulink url="ftp://ftp.cmc.ec.gc.ca/pub/hbc/sgi/">ftp://ftp.cmc.ec.gc.ca/pub/hbc/sgi/</ulink>.  El KDE ha estat compilat 
amb biblioteques compartides, per tant si no teniu libstdc++.so.2.9.0 jo us 
suggeriria que descarreguéssiu els binaris egcs igualment. Si us plau descarregueu i 
&lowbar;llegiu&lowbar; també el fitxer LLEGEIXME del directori, ja que conté important 
informació sobre la instal·lació. </para>
<para>En últim lloc ni jo ni Environment Canada acceptem cap responsabilitat personal respecte 
la vàlua o ús d'aquestes instruccions. Han funcionat per a mi. Si us funcionen, està bé, però si no ho fan 
no us puc ajudar ni tampoc ningú d'EC.  Adoneu-vos que algunes coses no funcionen de la manera 
que haurien de fer-ho. Si trobeu alguna manera de solucionar els problemes feu-ho saber 
a algú altre. Personalment no podré provar res després del 20 d'Agost de 1999 ja que retornaré a la 
Universitat (i utilitzaré SunOS).  </para>
<para>Passeu-ho bé!</para>
<para><orderedlist><listitem>
<para> Instal·lar Qt 1.42 o superior.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Estic instal·lant el KDE com a usuari (no com a root) per això tinc una 
variable d'entorn KDEDIR que té un valor diferent de /usr/local/ o quin sigui 
el per defecte. Així ho esmentaré més endavant, però no cal que ho feu.  A més 
SGI té una biblioteca 'jpeg' i una 'png' però estan obsoletes i no acaben d'anar bé del tot. 
Per tant haureu d'aconseguir el codi font de libpng i libz (la de jpeg ve en el 'kdesupport'); 
Jo els he trobat com a RPM font en servidors rèplica d'ftp de RedHat.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Obteniu l'egcs 1.1.1 o superior, i compileu amb el paràmetre '-fsquangle' activat.
Això és així perquè l'assemblador SGI no pot tractar amb noms d'objectes molt grans produïts 
perl g++ normal i el 'gas' no funciona encara per als SGI. Haureu de crear les biblioteques gcc 
utilitzant aquest binari també. Assegureu-vos que el vostre PATH obté únicament aquest compilador 
(si en teniu instal·lat algun altre en una altra banda). Quan faig un 'g++ -v' obtinc:
<screen>gcc version egcs-2.91.60 19981201 (egcs-1.1.1 release)
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Feu un 
<screen>setenv LDFLAGS " "
</screen>

per què els fitxers script de configuració 'configure' insisteixen en provar de fer 'g++ -s' quan compilen 
un programa de prova, cosa que sempre falla en els SGI.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Desempaqueteu el 'kdesupport' i entreu en el seu directori. Executeu el fitxer de configuració amb 
"--prefix" si us cal:
<screen>./configure --prefix=$KDEDIR --x-includes=/usr/include/X11 \
--x-libraries=/usr/lib32 --with-qt-includes=/opt/kde-1.1.1 \
--with-qt-libs=/opt/kde-1.1.1 --enable-shared
</screen>

Modifiqueu això d'acord amb les vostres necessitats. En el meu cas jo he posat el 'Qt'  en el 
mateix directori que el KDE, per això he hagut d'explicitar els directoris d'include i de les biblioteques. 
Algunes vegades el 'configure' pot no veure el directori de 'include'. 
Comproveu el codi del fitxer '.login' per a corregir-ho (Heu configurat el vostre fitxer '.login' 
com us demanava la instal·lació del 'Qt'?).
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Executeu el fitxer (que s'inclou més endavant) de la següent manera:
<screen>find . -name Makefile -exec ../FixMakesSq {} \;
</screen>

Això arregla totes les línies de compilació de manera que les biblioteques repetides 
(jpeg i png) són substituïdes per camins d'accés totals, per a que no s'enllacin amb les del SGI. 
Nota: En el 'Com es fa' original s'afegia '-fsquangle' a cada 'makefile'.  Això provocava errors en la compilació. 
He descobert que només era necessari realment en un makefile. Aquest s'esmentarà més endavant.</para>

<para>Aquí hi ha el fitxer de configuració FixMakesSq:
<screen>#!/bin/perl -ni.bak
 
if ((/-lpng/) || (/-ljpeg/))
{
    if (/^(.*)-lpng(.*)$/)
    {
        $b4 = $1;
        $af = $2;
        print "$b4 /path/to/KDE/libs/libpng.a $af\n";
    }
    if (/^(.*)-ljpeg(.*)$/)
    {
        $b4 = $1;
        $af = $2;
        print "$b4 /path/to/KDE/libs/libjpeg.a $af\n";
    }
}
        
#NOTA: Descomenteu aquesta secció si voleu afegir 
#-D_LANGUAGE_C_PLUS_PLUS per a tots els makefiles
#Jo personalment no ho he provat, però no hauria d'espatllar 
#res.
# Alternativament, afegiu aquest senyal als llocs especificats més avall.

#elsif (/cxxflags\s*=(.*)$/i)
#{
#    print "CXXFLAGS =  -D_LANGUAGE_C_PLUS_PLUS $1\n";
#}
else
{
    print;
}
</screen>
</para>
<para> Feu:
<screen>gmake
gmake install
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Aneu al directori font de 'libz', feu:
<screen>./configure --prefix=$KDEDIR
gmake
gmake install
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Aneu al directori font de 'libpng', feu:
<screen>./configure --prefix=$KDEDIR
gmake
gmake install
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Desempaqueteu 'kdelibs' i entreu en el seu directori. Adoneu-vos del paràmetre
'--enable-new-stuff' per al fitxer './configure' (podria no ser necessari, però 
res no es queixarà si l'utilitzeu): 
<screen>./configure --prefix=$KDEDIR --x-includes=/usr/include/X11 \
--x-libraries=/usr/lib32 --with-qt-includes=/opt/kde-1.1.1 \
--with-qt-libs=/opt/kde-1.1.1 --enable-shared --enable-new-stuff
find . -name Makefile -exec ../FixMakesSq {} \;
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Trobeu el 'kprocctrl.cpp', i arregleu el Makefile d'aquest directori. Només si no 
heu descomentat la secció que té aquesta funció en el fitxer 
FixMakesSq, afegiu '-D&lowbar;LANGUAGE&lowbar;C&lowbar;PLUS&lowbar;PLUS' a la línia CXXFLAGS. 
Això fa que prengui la definició correcta per a les funcions de senyals (té un paràmetre 'int').</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Trobeu el 'addressbook.cc', i arregleu el Makefile en aquest directori. Afegiu 
'-fsquangle' a la línia de CXXFLAGS. Això fa possible gestionar el nom gran que apareixerà.
<screen>gmake
gmake install
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Desempaqueteu el 'kdebase' i entreu al seu directori.  Feu:
<screen>./configure --prefix=$KDEDIR  --x-includes=/usr/include/X11 \
--x-libraries=/usr/lib32 --with-qt-includes=/opt/kde-1.1.1 \
--with-qt-libs=/opt/kde-1.1.1 --enable-shared 
find . -name Makefile -exec ../FixMakesSq {} \;
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Arregleu el 'memory&lowbar;sgi.cpp' (feu un 'find' des del directori 'kdebase'). Jo he posat 
el contingut de tota la funció en un comentari &num;ifdef ... no compila en la meva màquina, i de tota manera 
mai no utilitzo aquesta part del KPanell :-).</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Arregleu el 'TEShell.C' (en el directori kdebase-1.1.1/konsole/src/).  És l'operació 
per a obtenir un 'pty' per a la nova consola K. Lamentablement no es va escriure pensant en l'Irix 
i necessita que s'apliqui un pegat amb el 'diff' inclòs més avall:
<screen>*** TEShell.C   Mon Apr 12 00:12:37 1999
--- /users/dor/aspg/ber/data/kdedown/kdebase-1.1.1/konsole/src/TEShell.C
Wed Jul 14 15:15:35 1999
***************
*** 169,174 ****
--- 169,177 ----
    pid_t pid = waitpid(-1,&amp;status,WNOHANG);
    Shell* sh = shells.find(pid);
    if (sh) { shells.remove(pid); sh-&gt;doneShell(status); }
+ #if defined(sgi)
+   signal(SIGCHLD,catchChild);
+ #endif
  }
  
  void Shell::doneShell(int status)
***************
*** 234,239 ****
--- 237,252 ----
        }
      }
    }
+ #endif
+ 
+ #if defined(sgi) /* Irix */
+  
+   needGrantPty = FALSE;
+   char* line;
+   line = _getpty(&amp;ptyfd, O_RDWR|O_NDELAY, 0600, 0);
+   strcpy(ptynam,"/dev/ptc");
+   strcpy(ttynam,line);
+  
  #endif
  
    if (ptyfd &lt; 0) // Linux, FIXME: Problemes en altres sistemes ?

gmake
gmake install
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Desempaqueteu el 'kdeutils'. 
<screen>./configure --prefix=$KDEDIR  --x-includes=/usr/include/X11 \
--x-libraries=/usr/lib32 --with-qt-includes=/opt/kde-1.1.1 \
--with-qt-libs=/opt/kde-1.1.1 --enable-shared 
find . -name Makefile -exec ../FixMakesSq {} \;
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Trobeu el 'kcalc&lowbar;core.cpp' i arregleu el seu Makefile com heu fet per al 
'kprocctrl.cpp' més amunt. 
<screen>gmake
gmake install
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Desempaqueteu els 'kdegames', 'kdegraphics', i 'kdetoys' i per a cadascun d'ells entreu en el 
seu directori i feu : 
<screen>./configure --prefix=$KDEDIR  --x-includes=/usr/include/X11 \
--x-libraries=/usr/lib32 --with-qt-includes=/opt/kde-1.1.1 \
--with-qt-libs=/opt/kde-1.1.1 --enable-shared \
find . -name Makefile -exec ../FixMakesSq {} \;
gmake
gmake install
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Aquest pas és opcional per al KDE-1.1.  No crec que sigui necessari per al 
KDE-1.1.1. El Knotes mai m'ha petat en la meva màquina. Ho he deixat aquí per a la completesa. 
Trobeu el directori a on hi ha el 'knotes'. Aneu-hi, feu un 'make 
clean', aleshores canvieu els CXXFLAGS del seu Makefile. La línia dels CXXFLAGS té 
'-O2'; canvieu-ho a '-g'. Aleshores feu-ho 'make' i 'make install'. La raó d'això 
és que vaig trobar que el 'knotes' petava minuts més tard d'engegar-se; 
en canvi quan vaig recompilar amb l'opció '-g' (que vol dir suport per a la 
depuració activat) en comptes de '-O2' (optimització) funcionava bé. Imagineu-vos-ho :-). </para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
<para>I això és tot. Ara hauríeu de poder executar el KDE.</para>
</sect1>

<sect1 id="yast">
<title>La instal·lació dels RPM amb el Yast de la SuSe inutilitza la base de dades dels RPM. Què puc fer ?</title>
<para>Si obteniu </para>
<para><screen>   error -2 reading header: Unknown error
</screen>
</para>
<para>cal que actualitzeu el rpm:</para>
<para><screen>rpm -U ftp://ftp.suse.com/pub/suse_update/suse51/rpm/rpm.rpm
</screen>
</para>
<para>i també hauríeu d'actualitzar el YaST</para>
<para><screen>rpm -U ftp://ftp.suse.com/pub/suse_update/suse51/a1/yast.rpm
</screen>
</para>
<para> 
Els paquets van ser compilats utilitzant el 
rpm-2.4.12 i no poden ser instal·lats per versions antigues de 'rpm'.
Això passa principalment als usuaris de linux SuSe. La versió 5.0 de llur
distribució ve amb el paquet rpm-2.4.1   </para>
<para>Podeu esbrinar quina és la versió del vostre rpm amb:</para>
<para><screen>rpm -qi rpm
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="dependencies">
<title>Hauria de treure una versió antiga xyz abans d'instal·lar-ne una de nova ?</title>
<para>En principi, no és necessari. Els paquets RPM i DEP haurien de tenir cura 
de totes les dependències. </para>
<para>Si compileu el codi font vostè mateix, hauríeu de tenir en compte no compilar versions 
diferents de paquets del KDE. Per tant si instal·leu una nova versió, si us plau primer compileu 
i instal·leu el 'kdesupport', després el 'kdelibs', i finalment el 'kdebase'.  </para>
<para>Una cosa que hauríeu d'evitar: Instal·lar dues (o més) versions del KDE en paral·lel. 
Això podria passar si especifiqueu un directori de destí diferent per a cada una de les versions. 
El resultat podria ser impredictible. Passa el mateix si teniu versions diferents del 'Qt' instal·lades 
al mateix temps. Això passa fàcilment si ja teniu alguna versió antiga del 'Qt' instal·lada amb una 
distribució de Linux</para>
</sect1>

<sect1 id="howtostartkde">
<title>Com engegar el KDE ?</title>
<para>La manera més còmoda d'engegar el KDE és utilitzar el fitxer de comandes <literal remap="tt">startkde</literal>.
Poseu simplement la línia 
<screen>startkde
</screen>
al final del vostre fitxer <literal remap="tt">.xsession</literal> (o dins el vostre fitxer 
<literal remap="tt">.xinitrc</literal>, 
si no esteu utilitzant 'kdm' o 'xdm'). Si us plau traieu també les línies que criden el vostre 
anterior gestor de finestres.  Si no hi ha cap fitxer .xsession o 
.xinitrc en el vostre directori personal, simplement creeu-ne un de nou que contingui
una línia que posi "startkde" (sense les cometes)</para>
</sect1>

<sect1 id="sempre-que-engego-el-kde">
<title>Sempre que engego el KDE, es queixa sobre les contrasenyes ocultes (shadow). Per què ?</title>
<para>Quan el vostre sistema utilitza contrasenyes ocultes, el protector de pantalla només pot
funcionar correctament si el bit 'suid' està activat. Aquest bit dóna als protectors de pantalla
privilegis de 'root', que es necessiten per a  accedir a les contrasenyes ocultes. (Recordeu: El
protector de pantalla es pot configurar per a que bloquegi la màquina fins que s'introdueixi la 
contrasenya.)</para>
<para>Per a posar el bit 'suid' en el protector, heu (o l'administrador del vostre sistema ha)
d'executar les següents comandes com a 'root':</para>
<para><screen>chown root $KDEDIR/bin/*.kss
chmod u+s $KDEDIR/bin/*.kss
</screen>
</para>
<para>Alternativament, si esteu compilant KDE a partir del codi, podeu utilitzar</para>
<para><screen>./configure --with-shadow
</screen>
</para>
<para>per a configurar el kdebase.  En aquest cas el 'suid' s'activa automàticament durant el
'<literal remap="tt">make
install</literal>'.</para>
</sect1>

<sect1 id="instal-lar-el-kde-en-un-directori-d-usuari">
<title>És possible instal·lar el KDE en un directori d'usuari ?</title>
<para>Podeu instal·lar el KDE en qualsevol directori que vulgueu. El què heu de fer depèn del 
tipus de paquets que vulgueu instal·lar:</para>
<para><emphasis remap="bf">Paquets origen</emphasis></para>
<para>Per a configurar, useu una comanda com:</para>
<para><screen>configure --prefix=/users/myhome/kde; make; make install
</screen>
</para>
<para>per a instal·lar al directori <literal remap="tt">/users/myhome/kde</literal>. </para>
<para>Després que hagueu instal·lat els paquets en el directori d'usuari hauríeu d'afegir el 
següent als vostres fitxers d'inicialització. Si us plau noteu que si no us cal definir 
LD&lowbar;LIBRARY&lowbar;PATH, és millor deixar-ho estar.</para>
<para>Per al 'csh' o el 'tcsh':
<screen>setenv KDEDIR /users/myhome/kde

if ( $?LD_LIBRARY_PATH ) then
   setenv LD_LIBRARY_PATH $KDEDIR/lib:$LD_LIBRARY_PATH
else
   setenv LD_LIBRARY_PATH $KDEDIR/lib
endif

if ( ! $?LIBRARY_PATH ) then
   setenv LIBRARY_PATH $LD_LIBRARY_PATH
endif  
</screen>
</para>
<para>Per al 'bash', si us plau useu:
<screen>KDEDIR=/users/myhome/kde
PATH=$KDEDIR/bin:$PATH
LD_LIBRARY_PATH=$KDEDIR/lib:$LD_LIBRARY_PATH
LIBRARY_PATH=$LD_LIBRARY_PATH
</screen>
</para>
<para>exporteu KDEDIR PATH LD&lowbar;LIBRARY&lowbar;PATH LIBRARY&lowbar;PATH</para>
<para><emphasis remap="bf">RPM packages</emphasis></para>
<para><literal remap="tt">rpm</literal> us permet utilitzar l'opció <literal remap="tt">-prefix</literal> per a seleccionar el directori d'instal·lació, per exemple </para>
<para><screen>rpm -i -prefix=/users/myhome/kde package.rpm
</screen>
</para>
<para><emphasis remap="bf">Problemes que es poden esperar</emphasis></para>
<para>El KDE funcionarà des del directori dels usuaris. Hi ha alguns problemes amb els programes 
que requereixen el SUID root, com per exemple els programes del paquet 'kdeadmin', però no estan
pensats per a ser utilitzats pels usuaris, per tant no cal preocupar-se per res.</para>
<para>Tantmateix, en els sistemes que utilitzin contrasenyes ocultes, els protectors de pantalla
hauran de funcionar amb SUID root per permetre accés a la contrasenya per a desbloquejar la 
pantalla, i per tant aquesta opció no funcionarà. </para>
</sect1>

<sect1 id="servidor-x">
<title>startkde falla amb "impossible connectar-se al servidor X". Què està malament ?</title>
<para>Problablement heu provat d'engegar el servidor X amb <literal remap="tt">startkde</literal>. 
El servidor X s'engega amb <literal remap="tt">startx</literal>. startkde és el fitxer de comandes 
que s'hauria d'executar en el vostre <literal remap="tt">.xinitrc</literal> o bé en 
<literal remap="tt">.xsession</literal> per activar el gestor de finestres i els deamons del 
servidor necessaris per al KDE. Vegeu també: <link linkend="howtostartkde">Com puc engegar el 
KDE?</link>.</para>
</sect1>

<sect1 id="debian">
<title>En instal·lar els paquets de Debian amb el dpkg diu "giflib2 is missing"</title>
<para>Algunes vegades, en instal·lar els paquets del KDE de Debian, el dpkg es queixa de 
"dependency problems: giflib2 is missing". Com que el giflib2 no es necessita, la solució és 
senzilla: </para>
<para><screen>dpkg -i --ignore-depends=giflib2 package.deb
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="aix">
<title>El KDE en un AIX?</title>
<para>Si teniu problemes per compilar el KDE en un AIX verifiqueu la pàgina de Stefan Westerfeld:  
<ulink url="http://space.twc.de/~stefan/kde/">KDE on AIX</ulink>
que conté molta ajuda sobre com compilar en KDE en aquesta variant 'excepcional' d'Unix.</para>
</sect1>

<sect1 id="ncurses">
<title>En instal·lar els paquets de Redhat diu "libncurses.so.3.0 is needed"</title>
<para>Si no hi ha un rpm per aquest paquet en el vostre CD de Redhat, mireu el lloc FTP de 
Redhat i els seus servidors rèplica per a obtenir-lo.  Tingueu present que 
el libncurses-3 i el 4 poden coexistir, per tant no cal substituir-ne 
un per un altre. Això vol dir que amb un simple rpm -i ja farem. </para>
<para>O podríeu provar el següent:
<screen>cd /usr/lib
ln -s libncurses.so.4 libncurses.so.3
ldconfig
rpm -i --nodeps kdebase...
</screen>
</para>
<para>Com que el libncurses-3 i el 4 són 100&percnt; compatibles tant a nivell binari com de codi 
font, instal·lar les dues version és només un malbaratament d'espai.</para>
</sect1>

<sect1 id="portatil">
<title>El KDE en un portàtil?</title>
<para>Si podeu fer funcionar les X, no hauríeu de tenir cap problema en fer funcionar el KDE.  A més a més, podríeu trobar els següents enllaços d'ajuda:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para><ulink url="http://www.cs.utexas.edu/users/kharker/linux-laptop/">http://www.cs.utexas.edu/users/kharker/linux-laptop/</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para><ulink url="http://www.yy.cs.keio.ac.jp/~sanpei/how2800x600.html">http://www.yy.cs.keio.ac.jp/~sanpei/how2800x600.html</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Per a portàtils amb resolucions exòtiques com 1024x600, podeu provar d'editar el fitxer
XF86Config (a /etc/X11 si utilitzeu la RedHat).  Si teniu alguna experiència amb
aquest fitxer, sabreu que diverses línies "Modeline" diferents a dins. Només cal que afegiu un 
Modeline per la vostra resolució.  Lamentablement el format de les línies 
Modeline és bastant esotèric; això vol dir que hauríeu de llegir molt sobre el tema. 
Una font d'informació podria ser el <ulink url="http://sunsite.unc.edu/LDP/HOWTO/XFree86-Video-Timings-HOWTO.html">XFree86 Video Timings HOWTO</ulink>.</para>
</sect1>

<sect1 id="directori-per-defecte">
<title>No m'agrada el directori per defecte del KDE després de la instal·lació. Com ho puc moure 
sense espatllar res ?</title>
<para>Assumim que el directori per defecte és /opt/kde i que voleu moure-ho a 
/usr/local/kde.  Això és el que heu de fer: 
<orderedlist><listitem>
<para> canvieu a superusuari si no ho sou ja</para>
</listitem>
<listitem>
<para> mv /opt/kde /usr/local/kde</para>
</listitem>
<listitem>
<para> ln -s /usr/local/kde /opt/kde</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
<para>Això posarà tots els vostres fitxers KDE a /usr/local/kde però tot serà accessible
encara amb /opt/kde.</para>
</sect1>

<sect1 id="makefile-cvs">
<title>A on ha anat a parar el fitxer de configuració de 'snapshots' ?</title>
<para>Potser ha estat revisat, però per si de cas no ho ha estat, aquí hi ha la solució:
<screen>make -f admin/Makefile.common cvs
</screen>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="bzip2">
<title>Com puc descomprimir els paquets 'tar' amb l'extensió 'bz2' ?</title>
<para>Primer, necessiteu el paquet bzip2. Obteniu-lo del vostre lloc FTP preferit 
si no en teniu algun ja. Després, per veure el seu contingut, simplement feu això:
<screen>$ bzip2 -cd files.tar.bz2 | tar tvf -
</screen>
 </para>
<para>Per extreure'l, feu això en comptes:
<screen>$ bzip2 -cd files.tar.bz2 | tar xvf -
</screen>
</para>
<para>Evidentment, podeu utilitzar alguna cosa de l'estil de: 
<screen>"tar --use-compress-program bzip2 -xvf files.tar.bz2"
</screen>

.  Si us plau feu un "man tar" i un "man bzip2" per a més informació, i potser també
voldreu llegir el 'mini-Com es fa' del Bzip2. Per cert, la pàgina principal del 
Bzip2 és a <ulink url="http://www.muraroa.demon.co.uk/">http://www.muraroa.demon.co.uk/</ulink>.</para>
</sect1>

<sect1 id="eliminar">
<title>Quins fitxers puc eliminar del directori d'instal·lació del meu KDE ? 
Es poden treure sense cap perill tots els fitxers *.h, *.c i *.o ?</title>
<para>No hauria d'haver cap necessitat de mantenir els fitxers .c i .o, però podeu voler
mantenir els fitxers .h, ja que els utilitzen els includes si mai voleu compilar els 
vostres propis programes KDE. O si desitgeu afegir pegats al codi dels programes tant bon
punt van apareixent (en comptes de descarregar-s'ho tot una altra vegada), aleshores 
haurien de mantenir-se.</para>
</sect1>

<sect1 id="la-meva-configuracio-quan-actualtzi-el-kde">
<title>Perdré la meva configuració actual quan actualitzi el KDE?</title>
<para>No, la vostra configuració es mantindrà encara que tragueu els vostres antics paquets RPM primer (rpm -e &lt;Nompaquet&gt;.i386.rpm).  Això passa perquè la configuració del KDE es desa en una carpeta en el vostre directori personal anomenada 'Escriptori' (igual que també en alguns fitxers) mentre que el KDE normalment s'instal·la al directori de sistema disponible, com el /opt/kde.</para>
<para>Però es clar, sempre és recomanable fer còpies de seguretat.  A més dels vostre fitxers de configuració personals, fer còpies de seguretat de $KDEDIR/share/config és una bona idea, també.</para>
<para>Si teniu prou espai, moveu /opt/kde a /opt/ke10, per exemple, i instal·leu el nou a /opt/kde11.  Feu el mateix amb $HOME/.kde i també feu còpia de seguretat de $HOME/Desktop.  Utilitzeu els enllaços simbòlics /opt/kde i $HOME/.kde per a obtenir el prefix d'instal·lació correcte sense canviar les variables d'entorn, i també per a canviar entre KDE 1.0 i 1.1.  Feu el mateix amb el Qt.  </para>
</sect1>

<sect1 id="msgfmt">
<title>En compilar el kdebase em dóna un error a "bin/sh: msgfmt: command not found"</title>
<para>Necessiteu el GNU msgfmt que és una part del paquet 'gettext' de GNU i18n .  Hauríeu de poder descarregar-lo des de qualsevol servidor rèplica decent de GNU.</para>
</sect1>

<sect1 id="solaris">
<title>En compilar el KDE usant gcc en un Solaris 2.6 continuo obtenint errors.</title>
<para>El principal problema sembla que sigui l'assemblador del Solaris. Canviant a egcs-1.1.1 s'arregla les fallades del compilador i el gnu assembler (dins les
"binutils-2.9.1") arreglen els problemes de l'assemblador.</para>
</sect1>

<sect1 id="make-uninstall">
<title>Com desinstal·lo aplicacions KDE compilades totalment partint de zero ?</title>
<para>Podeu desinstal·lar els vostre programes teclejant 'make uninstall' en el directori on vau fer el 'make install'.  Si ja heu eliminat aquest directori, aleshores només hi ha una sortida, i no és bona: aneu al $KDEDIR/bin i comenceu a eliminar els fitxers un per un.</para>
</sect1>

<sect1 id="suport-gif">
<title>Què passa amb el suport GIF ?</title>
<para>Això té alguna cosa a veure amb la patent LZW de Unisys.  El suport de GIF està desactivat en Qt 1.44 per defecte.  O bé podeu utilitzar una versió antiga del Qt, o recompilar-lo amb el suport per  a GIF activat.  Tanmateix, no se si és legal fer-ho. Si us plau mireu la llista de distribució kde-devel per als detalls.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="el-pannell">
<title>El pannell</title>

<sect1 id="afegir-aplicacions">
<title>Com puc afegir aplicacions al pannell ?</title>
<para>Hi ha diverses maneres per a afegir una aplicació al pannell:</para>
<para><emphasis remap="bf">utiltizant el menú del pannell</emphasis></para>
<para>Potser el mètode més senzill és utilitzar l'entrada "Pannell &verbar; Afegir aplicació" en el
 menú del pannell. (Aquest és el menú que apareix quan es pitja el botó K del pannell). 
 El menú mostra totes les aplicacions del KDE instal·lades. Per a afegir un botó al menú, simplement cliqueu en l'aplicació.</para>
<para><emphasis remap="bf">Utilitzant el gestor de fitxer</emphasis></para>
<para>També podeu simplement arrossegar un fitxer kdelnk des d'una finestra del gestor de fitxers
 fins al pannell.</para>
</sect1>

<sect1 id="panel-es-queixa">
<title>Si intento afegir una aplicació, el pannell es queixa! Perquè ?</title>
<para>Si intenteu arrossegar una aplicació al pannell, i aquest es queixa: 
"No puc posar aquest botó al pannell", no heu arrossegat un fitxer kdelnk, sinó 
un executable. Per a posar aquest executable al pannell, primer heu de crear un fitxer 
kdelnk amb "Nou &verbar; Programa" del menú Fitxer del gestor de fitxers. 
Els nous kpanel (venen amb el KDE 1.1 alpha) creen els seus propis fitxers 
kdelnk si deixeu caure un executable al pannell, de tota manera.</para>
</sect1>

<sect1 id="inserir-aplicacio">
<title>Com puc inserir una aplicació al pannell ?</title>
<para>És possible integrar petites aplicacions com xload o bé xbiff en el pannell.
Per a fer-ho, haureu d'afegir les línies:</para>
<para><screen>SwallowExec=...
SwallowTitle=...
</screen>
</para>
<para>en el fitxer kdelnk. L'entrada <literal remap="tt">SwallowExec</literal> és la comanda que 
s'executa per a començar les aplicacions integrades. 
<literal remap="tt">SwallowTitle</literal> és el títol de les 
finestres de les aplicacions. Aquesta entrada ha de coincidir <emphasis>exactament</emphasis>
el títol de la finestra, ja que s'usa per a identificar la finestra a mostrar en el pannell.</para>
<para>Per exemple, un fitxer kdelnk per a integrar l'xload seria:</para>
<para><screen># KDE Config File
[KDE Desktop Entry]
SwallowExec=xload -nolabel -geometry 50x50+10000+10000
SwallowTitle=xload 
Comment=System load
Type=Application
</screen>
</para>
<para>Encara podeu utilitzar l'entrada <literal remap="tt">Exec</literal> per a especificar una 
aplicació que s'engegui quan cliqueu el botó del pannell.</para>
</sect1>

<sect1 id="rellotge">
<title>Perquè el rellotge del pannell mostra una hora incorrecta ?</title>
<para>En alguns sistemes RedHat, el rellotge en el pannell sempre mostra l'hora en GMT. 
Aquest és un error conegut de la configuració de RedHat.</para>
<para>La solució es troba a la <ulink url="http://www.redhat.com/support/docs/rhl/intel/rh50-errata-intel.html">the RedHat errata</ulink>.</para>
<para>Només diu que s'ha de crear aquest enllaç simbòlic:</para>
<para><screen>ln -s /usr/share/zoneinfo /usr/lib/zoneinfo
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="kpanel-en-gestor-de-finestres-no-compatible">
<title>És possible executar el kpanel en un gestor de finestres no compatible amb KDE ?</title>
<para>Si. Proveu de començar amb una cosa com això:</para>
<para><screen>kpanel -no-KDE-compliant-window-manager
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="canviar-el-boto-k">
<title>És possible canviar el botó K del pannell per alguna altra imatge ?</title>
<para>Busqueu el $HOME/.kde/share/apps/kpanel/pics/go.xpm i el 
$HOME/.kde/share/apps/kpanel/pics/mini/go.xpm i substituïu-los. No us 
oblideu d'aplanar el fitxers substituts a una sola capa, o sinó no 
veureu res de res. Creeu els directoris si no existeixen ja.
Llavors reiniceu el pannell.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="l-escriptori">
<title>L'escriptori</title>

<sect1 id="afegir-una-aplicacio-a-l-escriptori">
<title>Com puc afegir una aplicació a l'escriptori ?</title>
<para>Aquest és un exercici senzill: Cliqueu a l'escriptori amb el botó dret. 
En el menú que apareixi, seleccioneu Nou &verbar; Programa.  Introduïu el títol del 
programa, i aviat apareixerà e l'escriptori.</para>
<para>Potser voldreu canviar les propietats de les noves icones, per tant cliqueu al nom 
del programa amb el botó dret, i seleccioneu Propietats. En el quadre de diàleg, hauríeu 
com a mínim de canviar el programa a executar i la icona. Això és tot.</para>
</sect1>

<sect1 id="muntar-i-desmuntar">
<title>Com puc muntar i desmuntar un dispositiu des de l'escriptori ?</title>
<para>Hi ha dos passos involucrats:</para>
<para><emphasis remap="bf">Assegueu-vos que teniu permís per a muntar i desmuntar el 
dispositiu</emphasis></para>
<para>Normalment, només l'usuari principal é permís per a muntar i desmuntar dispositius. Si no
esteu executant el KDE com a root (i generalment es considera una mala idea fer-ho), heu de donar 
el permís als usuaris per a muntar el dispositiu a<literal remap="tt">/etc/fstab</literal>. 
Això vol dir afegir l'opció <literal remap="tt">user</literal> a les opcions del sistema de fitxers 
que voleu muntar.</para>
<para>Per exemple, per muntar la disquetera, el vostre <literal remap="tt">/etc/fstab</literal> 
hauria d'incloure </para>
<para><screen>/dev/fd0   /floppy   msdos   noauto,user,sync 0 0
</screen>
</para>
<para><emphasis remap="bf">Creeu un fitxer kdelnk per al sistema de fitxers</emphasis></para>
<para>Un exemple per a nu fitxer kdelnk d'un dispositiu és:</para>
<para><screen># KDE Config File
[KDE Desktop Entry]
UnmountIcon=3floppy_unmount.xpm
MountPoint=/floppy
Icon=3floppy_mount.xpm
Dev=/dev/fd0
ReadOnly=0
FSType=default
Type=FSDevice
Comment=Disquetera
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="protector-de-pantalla-com-a-fons">
<title>Com puc fer servir el protector de pantalla com a fons ?</title>
<para>És possible utilitzar el protector de pantalla en lloc d'una imatge de fons. Per a fer-ho, 
crideu qualsevol protector de pantalla amb el paràmetre <literal remap="tt">-inroot</literal>, per exemple:</para>
<para><screen>kswarm.kss -inroot &
</screen>
</para>
<para>La majoria de protectors es veuran millor si poseu el color de fons a negre.</para>
<para>Tantmateix, utilitzar un protector com a fons podria menjar-se una mica de CPU i temps d'X ...</para>
</sect1>

<sect1 id="dibuixar-els-controls-com-el-windows-95">
<title>Com puc fer destacar els meus menús encara que no estigui prement el botó del ratolí (semblant al Windows 95) ?</title>
<para>Aneu al centre de control "Escriptori/Tipus de lletra etc." i cliqueu a "Dibuixar els 
controls com el Windows 95".</para>
</sect1>

<sect1 id="a-on-desen-los-icones">
<title>A on es desen les icones ?</title>
<para>Les icones només es poden trobar a $KDEDIR/share/icons o bé a 
$HOME/.kde/share/icons.  Per a utilitzar icones desades en altres llocs, heu de 
o bé copiar-les a un dels llocs fixos del KDE esmentats més amunt 
o bé enllaços simbòlics.</para>
</sect1>

<sect1 id="canviar-els-elements-dels-menus-estandards">
<title>Com puc canviar els elements dels menús estàndards sense ser root ?</title>
<para>Proveu de canviar els permisos i/o la propietat dels directoris i
fitxers de $KDEDIR/share/applnk.  alternativament, podeu crear un 
grup fiable -diguem-ne amics - i proveu de fer 'chgrp -R amics 
$KDEDIR/share/applnk ; chmod -R g+w $KDEDIR/share/applnk' i feu a tots els 
usuaris de confiança membres del grup amics. Noteu que encara necessiteu 
privilegis de superusuari per fer-ho, però.  Si us és impossible obtenir 
privilegies d'usuari principal. aleshores hauríeu de posar-vos a 
editar el vostre menú personal.</para>
</sect1>

<sect1 id="rodeta">
<title>Com puc utilitzar la rodeta lliscant del ratolí en el KDE ?</title>
<para>El suport per a la rodeta del ratolí vindrà amb el Qt 2.0.  Mentrestant, per a usar
la rodeta amb el KFM, KEdit, i altres aplicacions externes al KDE com l'Emacs, proveu
d'aconseguir l'IMWheel a 
<ulink url="http://solaris1.mysolution.com/~jcatki/imwheel/">http://solaris1.mysolution.com/~jcatki/imwheel/</ulink>.  Podríeu també 
trobar informació interessant a <ulink url="http://www.inria.fr/koala/colas/mouse-wheel-scroll/">http://www.inria.fr/koala/colas/mouse-wheel-scroll/</ulink>.</para>
</sect1>

<sect1 id="carpeta-plantilles">
<title>Què és exactament la carpeta de Plantilles ?</title>
<para>La carpeta de Plantilles conté els elements que podeu crear fàcilment en qualsevol lloc 
(en l'escriptori, o en una finestra del gestor de fitxers) seleccionant 
Nou, en el menú contextual (clicant el botó dret) del lloc a on voleu  
posar l'element.</para>
<para>Podeu posar tan fitxers com directoris a la carpeta Plantilles, i 
ells apareixeran automàticament en els submenú Nou.  Quan els seleccioneu 
en el submenú, es copiaran a la posició actual.</para>
<para>Això és exactament igual que obrir el directori Plantilles i copiar els elements 
des d'allà directament, només que és més senzill. Per defecte, el directori de 
les Plantilles conté només fitxers kdelnk.  Aquests fitxers estan aquí per a permetre-us
començar immediatament a crear dispositius, programes, enllaços a URL i nous tipus mime, 
però podeu posar-hi qualsevol cosa que vulgueu.</para>
</sect1>

<sect1 id="sons-del-sistema">
<title>Per què no puc fer que els sons del sistema funcionin, com per obrir les finestres ?</title>
<para>Assegureu-vos que el "kwmsound" està en el vostre script d'inici, això és el  $KDEDIR/bin/startkde.</para>
</sect1>

<sect1 id="kstart">
<title>Com puc engegar aplicacions en un escriptori particular ?</title>
<para>El KDE pre-1.1 ve amb un programa anomenat kstart.  El podeu utilitzar en un fitxer .kdelnk
d'aquesta manera:
<screen>Name=Netscape
Exec=kstart "netscape" -window ".*Netscape.*" -desktop 2 -maximize
BinaryPattern=netscape;
Icon=netscape.xpm
Path=
Type=Application
Terminal=0
</screen>
</para>
<para>Utilitzeu un fitxer d'instruccions del shell per a fer-ho.  Si teniu el KDE 1.0, el fitxer 
hauria de semblar-se a això:
<screen>kwmcom desktop2 (o desktop3, desktop4, el què sigui)
netscape
</screen>

Si us plau adoneu-vos que això té l'indesitjable efecte de deixar-vos a l'escriptori 
2 mentre s'està executant i també un cop a acabat d'executar-se.</para>
<para>(En l'estrany cas que no hagueu utilitzat fitxers d'instruccions del shell, són bàsicament 
fitxers de text en els quals hi heu executat "chmod +x &lt;nomdelfitxer&gt;".  Són la versió 
Linux del fitxers de processament per lots del DOS, però es clar, millors.)</para>
<para>Si esteu utilitzant el KDE 1.1 aleshores no necessitareu forçosament un fitxer 
de comandes. Només us cal executar el següent:
<screen>kstart "netscape" -desktop 1 -activate
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="estil-mac">
<title>Què hauria de fer per a obtenir decoracions de finestres estil Mac com les mostrades a la pàgina del KDE ?</title>
<para>Obtingueu els temes MacOS i la resta a <ulink url="http://kde.themes.org">http://kde.themes.org</ulink>.
Podeu trobar altres icones a <ulink url="http://icons.themes.org/">http://icons.themes.org/</ulink>. </para>
</sect1>

<sect1 id="tipus-de-lettra">
<title>He jugat amb els tipus de lletra del centre de control del KDE però encara són massa petites. Què puc fer ?</title>
<para>Molts usuaris utilitzen els tipus amb 75 ppp (punts per polzada) per defecte.  Si heu 
instal·lat tipus amb 100 ppp, assegureu-vos que el vostre fitxer XF86Config té aquests tipus 
en el camí d'accés (path) abans que els tipus de 75 ppp.  Aquí hi ha un procediment pas per pas 
de com fer-ho: 
<screen>Editeu el /etc/Xll/XF86Config.  Prop del cap del fitxer hi ha un llistat 
de tipus de lletres --- diverses columnes: type1, speedo, etc., i al final hi ha dues 
entrades, 75 ppp i 100 ppp. Simplement cal que capgireu el seu ordre.  I mentre ho feu, 
moveu els tipus de font Type 1 al final de la llista (o 
en algun lloc per sota dels tipus de 75 i 100 ppp).  Això també produeix una millora !</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="extendre-els-menus-d-icones">
<title>És possible extendre els menús d'icones de l'escriptori ?</title>
<para>Si.  Només cal que afegiu l'applnk per a la comanda demanada a
$KDEDIR/share/applnk/, o bé utilitzeu el kmenuedit. </para>
</sect1>

<sect1 id="desfer-de-el-icones">
<title>Em puc desfer de les icones de Paperera/Plantilles/Inici ?</title>
<para>Si. Simplement editeu el $KDEDIR/bin/startkde i substituïu 'kfm' per 'kfm -w'.  Si això 
no funciona, aquí teniu una altra manera. Afegiu les línies següents a 
$HOME/.kde/share/config/kfmrc:</para>
<para><screen>[Paths]
Trash=/home/me/Trash/
Desktop=/home/me/Desktop
Templates=/home/me/Templates/
Autostart=/home/me/Autostart/
</screen>
</para>
<para>L'efecte és d'endur-se la paperera, plantilles i inici i posar-les al
vostre directori personal en lloc del vostre $HOME/Desktop.  Haureu de tornar a 
iniciar el KDE, i haureu d'eliminar les icones de l'escriptori la 
primera vegada -assegureu-vos de moure tot el que tingueu a 
l'inici fins a $HOME/Autostart abans d'eliminar-ho de l'escriptori. I 
així tindreu un escriptori net i polit sense cap vista del tipus "El meu ordinador".</para>
</sect1>

<sect1 id="fitxers-directament-a-l-escriptori">
<title>On puc desar els meus fitxers si vull que apareguin directament a l'escriptori ?</title>
<para>$HOME/Desktop.  Potser necessitareu refrescar l'escriptori després de desar-hi els vostres fitxers.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="el-gestore-de-finestres">
<title>El gestor de finestres</title>
<para>El gestor de finestres per defecte, proveït pel KDE és el K Window Manager
(KWM).  Si us plau llegiu el "The K Window Manager Handbook" (hauria de ser 
accessible des de l'ajuda del KDE) per a la informació d'utilització.</para>

<sect1 id="dreceres-de-teclat">
<title>Hi ha dreceres de teclat per a les operacions del KWM ?</title>
<para>Si, hi ha algunes dreceres per les operacions més comunes.
<variablelist>
<varlistentry>
<term>Alt-Esc, Ctrl-Esc</term>
<listitem>
<para>Invocar el gestor de "Sessió actual".</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-Tab, Alt-Shift-Tab</term>
<listitem>
<para>Recórrer les finestres en l'escriptori actual.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Tab, Ctrl-Shift-Tab</term>
<listitem>
<para>Recórrer els escriptoris virtuals.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F2</term>
<listitem>
<para>Executar una comanda.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F3</term>
<listitem>
<para>Fer emergir el menú d'operació de finestres.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Alt-F4</term>
<listitem>
<para>Tancar la finestra activa.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-F&lsqb;1..8&rsqb;</term>
<listitem>
<para>Canviar a l'escriptori virtual.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Ctrl-Alt-Esc</term>
<listitem>
<para>Destruir el mode finestres.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="meu-conjunt-de-dreceres-de-teclat">
<title>Puc definir el meu propi conjunt de dreceres de teclat ?</title>
<para>Si, si esteu utilitzant el KDE 1.1 o versions superiors. Aneu a 
Settings-&gt;Keys-&gt;GlobalKeys per a configurar els lligams del gestor de finestres com 
maximitzar finestres, etc.  Per a iniciar aplicacions us caldrà instal·lar KHotKeys, però.</para>
</sect1>

<sect1 id="finestra-redueix">
<title>Quan redueixo a una icona una finestra, desapareix. A on va a parar ?</title>
<para>Amb moltes IGU X, el botó de minimitzar (un petit punt) esborrarà la
finestra que està executant el programa i en crearà una en el seu lloc una icona en l'escriptori. 
El KDE no fa això. En comptes d'això, quan una finestra es redueix a una icona simplement s'amaga 
(però el programa continua corrent).</para>
<para>Hi ha dues maneres de fer tornar al finestra:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> Si esteu executant la barra de tasques com a part del kpanel (veure el 
Pannell --&gt; entrada del menú Configurar), podeu triar tenir una llista de tasques 
mostrades en el vostre escriptori. Les tasques reduïdes a icones tenen llurs noms envoltats per 
parèntesis. 
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Si cliqueu el botó del mig en la finestra principal, 
el kwm us donarà una llista de totes les tasques disponibles (i un altre cop, els noms de 
les tasques reduïdes a icones estaran entre parèntesis).</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="finestra-sticky">
<title>Com puc aconseguir una finestra sticky sense vores i amb focus?</title>
<para>En el KDE actual podeu utilitzar kstart per a fer això (assumint que l'aplicació
que voleu engegar és xosview):
<screen>kstart xosview -window xosview -sticky -decoration none
</screen>

Proveu <literal remap="tt">kstart -help</literal> per a ajuda addicional.</para>
<para>En el KDE-1.0 necessitaríeu escriure alguna cosa com aquesta en el kwmrc:
<screen>[Sticky]
stickyClasses=xosview,
[Focus]
noFocusClasses=xosview,
[Decoration]
noDecorationClasses=xosview,
</screen>
</para>
<para>En el KDE actual podeu definir aquests paràmetres en el centre de control sota
Finestres/Avançat.</para>
</sect1>

<sect1 id="matar-el-kwmpager">
<title>Com puc matar el kwmpager?</title>
<para>Cliqueu sobre la vora del marc amb el botó dret del ratolí per a fer aparèixer un
menú que us permetrà tancar el paginador. Per cert, el kwmpager és
obsolet i es substituirà pel kpager.</para>
<para>A més a més, si preferiu treballar a través d'un terminal, teclegeu </para>
<para><screen>ps ax | grep kwmpager 
</screen>
</para>
<para>per a trobar-lo, i aleshores mateu-lo utilitzant  
<screen>kill pid
</screen>

(si us plau, substituïu "pid" amb el pid corresponent!)  O si us aterroritza la 
idea d'utilitzar el CLI, només cal que pitgeu Ctrl-Alt-Esc, i moveu el punter 
del ratolí en forma de calavera pirata damunt el kwmpager i cliqueu per a matar-lo.  Per a 
avortar (no desfer!) l'eliminació del procés, pitgeu Ctrl-Alt-Esc un altre cop. </para>
</sect1>

<sect1 id="maximitzar-verticalment-o-horitzontalment">
<title>Com puc maximitzar finestres només verticalment o horitzontalment?</title>
<para>En el cas que la vostra finestra no estigui ja maximitzada, en clicar en el botó de 
maximitzar amb el botó esquerre/mig/dret del ratolí es maximitzarà 
completament/verticalment/horitzontalment respectivament.  </para>
</sect1>

<sect1 id="shading">
<title>Què és "shading a window"? </title>
<para>Per "shading a window" volem dir "enrotllar" una finestra deixant només la 
barra de títol visible.  Per a activar-la amb un doble clic a la barra del títol,
simplement aneu al centre de control del KDE i mireu sota Finestres/Barra de títol
i activeu l'opció "Doble clic en el botó esquerre del ratolí fa:" "(Un)Shade".</para>
</sect1>

<sect1 id="posicionament-de-finestres">
<title>És possible tenir marcs com els de FVWM2 per al posicionament de finestres?</title>
<para>Sí.  Executeu el centre de control del KDE i seleccioneu Finestres -&gt; Propietats. 
Hi ha una opció de diàleg que us permet definir la política de posicionament 
de finestres que desitgeu.</para>
</sect1>

<sect1 id="desctivar-la-gestio-de-sessions">
<title>Com puc desactivar la gestió de sessions?</title>
<para>Obriu el vostres fitxer de comandes startkde amb l'editor que preferiu i trobeu la 
línia que executa el kwm (generalment l'última).  Canvieu-la per "kwm
-nosession".</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="el-gestor-de-fitxers">
<title>El gestor de fitxers</title>

<sect1 id="proxy">
<title>Com puc fer servir el KFM com un navegador web amb proxy?</title>
<para>KFM es pot utilitzar a través de servidors proxy d'HTTP i FTP. Podeu seleccionar el 
servidor proxy amb l'entrada <literal remap="tt">Opcions&verbar;Configurar navegador &verbar;Proxy</literal> del menú del KFM.</para>
<para>Si us plau assegureu-vos de desar els paràmetres canviats amb <literal remap="tt">Opcions&verbar;Desar paràmetres</literal>
per a fer la configuració del servidor proxy persistent.</para>
</sect1>

<sect1 id="aparenca-d-un-directori">
<title>Com puc canviar l'aparença d'un directori en el KFM?</title>
<para>En mostrar un directori, el KFM cerca un fitxer ocult anomenat</para>
<para><screen>.directory
</screen>
</para>
<para>dins el propi directori. Podeu crear aquest fitxer per a modificar la manera 
de mostrar-se del directori. El fitxer és simplement un fitxer kdelnk. Per exemple:</para>
<para><screen># KDE Config File
[KDE Desktop Entry]
Name=Settings
Name[de]=Einstellungen
Name[ca]=Paràmetres
MiniIcon=kcontrol.xpm
SortOrder=Desktop,Input_Devices,KWM,Network,Information,Sound
Icon=kcontrol.xpm
</screen>
</para>
<para>és el fitxer usat per a descriure el directori dels Paràmetres. Canvia la icona 
utilitzada per a mostrar el directori, posa el nom (el que es mostra) del directori 
d'acord amb la llengua nacional i determina l'ordre en el que es mostren 
els subdirectoris.</para>
<para>Per als directoris que conformen el menú K&circ;, també podeu usar el kmenuedit 
per a canviar l'aparença.</para>
</sect1>

<sect1 id="ftp-no-anonimes">
<title>Com puc fer transferències d'FTP no anònimes amb el KFM?</title>
<para>Normalment, si introduïu una URL com:</para>
<para><screen>ftp://ftp.algunservidor.com
</screen>
</para>
<para>el KFM intenta una connexió anònima al servidor d'FTP. Si voleu connectar com a 
un cert usuari introduïu una URL com:</para>
<para><screen>ftp://nomusuari@ftp.algunservidor.com
</screen>
</para>
<para>El KFM us preguntarà aleshores per la contrasenya i es connectarà al servidor.</para>
</sect1>

<sect1 id="loopbackdevice">
<title>"El KFM no es pot connectar amb el servidor local ('localhost')", què no funciona?</title>
<para>En la majoria de casos, això passa degut a una mala configuració del bucle
 ('loopback') en el vostre sistema.</para>
<para><emphasis remap="bf">Com es poden comprovar aquests problemes</emphasis></para>
<para>Verifiqueu si aquesta comanda us retorna una sortida similar:</para>
<para><screen># ping localhost

PING localhost (127.0.0.1): 56 data bytes
64 bytes from 127.0.0.1: icmp_seq=0 ttl=64 time=0.3 ms
64 bytes from 127.0.0.1: icmp_seq=1 ttl=64 time=0.2 ms
64 bytes from 127.0.0.1: icmp_seq=2 ttl=64 time=0.2 ms 
...
</screen>
</para>
<para>Si no ho fa, la vostra interfície del bucle no està degudament configurada.</para>
<para>La sortida de la comanda </para>
<para><screen>/sbin/route 
</screen>
</para>
<para>hauria de contenir línies com la següent:</para>
<para><screen>Destination     Gateway         Genmask         Flags MSS    Window Use Ifac
loopback        *               255.0.0.0       U     3584   0       13 lo
</screen>
</para>
<para>Els camps importants són el de destinació (Destination), la porta de sortida (Gateway), 
la màscara (Genmask) i la interfície (Iface). Aquest fitxer 
vol dir que el sistema està degudament configurat per desviar tot el tràfec local 
a través de la interfície del bucle (lo).</para>
<para>La sortida de la comanda </para>
<para><screen>/sbin/ifconfig
</screen>
</para>
<para>hauria de contenir les següents línies:</para>
<para><screen>lo        Link encap:Local Loopback
          inet addr:127.0.0.1  Bcast:127.255.255.255  Mask:255.0.0.0
          UP BROADCAST LOOPBACK RUNNING  MTU:3584  Metric:1
</screen>
</para>
<para>Això significa que la interfície del bucle està activa i funcionant.</para>
<para>El vostre fitxer <literal remap="tt">/etc/hosts</literal> hauria de 
contenir la següent línia:</para>
<para><screen>127.0.0.1       localhost
</screen>
</para>
<para>Això assegura que el nom de servidor "localhost" està associat amb la vostra 
adreça del bucle del sistema (127.0.0.1).</para>
<para><emphasis remap="bf">Arerglant aquests problemes</emphasis></para>
<para><screen>/sbin/ifconfig lo 127.0.0.1
/sbin/route add -net 127.0.0.0
</screen>
</para>
<para>Ambdues comandes les hauríeu d'executar a l'arrencada del vostre ordinador. 
Si això no passa, comproveu els vostres fitxers d'arrencada 
de la xarxa a <literal remap="tt">/etc/rc.d</literal>. </para>
<para><emphasis remap="bf">Si encara no funciona</emphasis></para>
<para>Si no funciona res d'això, si us plau envieu un informe complert a
<ulink url="http://buglist.kde.org">la llista d'errors del KDE</ulink>
No us oblideu de mencionar que heu comprovat totes aquestes coses.</para>
</sect1>

<sect1 id="percent-i-i-percent-m">
<title>Què volen dir &percnt;i i &percnt;m en la línia d'execució ?</title>
<para>Són utilitzades per totes les aplicacions kde (ja que estan implementades en el 
KApplication i tot bon programa de kde crea un objecte KApplication abans de 
fins i tot mirar els paràmetres de la línia de comandes).</para>
<para>Una línia estàndard per a una aplicació KDE és com aquesta:</para>
<para><screen>foo .....    %i %m -caption \"%c\"
</screen>
</para>
<para>Bastant confús, però s'ha dissenyat d'aquesta manera per a pugui integrar 
aplicacions no KDE tant suaument com sigui possible.</para>
<para>El KFM en executar la línia de dalt extendria la comanda a</para>
<para><screen>prova -icon something.xpm -miniicon something_mini.xpm -caption \"Prova\"
</screen>
</para>
<para>Tan la icona com la mini icona així com la "Prova" són propietats definides 
en el fitxer kdelnk. Si les icones no estan definides, simplement es posaran 
per defecte pel nom executable "prova".</para>
<para>D'aquesta manera un usuari pot canviar aquestes coses en el editor de menús per a les 
seves aplicacions.  "-caption" és important, ja que cap usuari acceptarà
que l'element del menú "Editor" engegui una finestra anomenada 
"kedit-0.9pl4-build47". En lloc d'això, esperarà una finestra  
anomenada "Editor".  A més a més, aquests noms són locals, p.e. a un usuari anglès
engegarà el "CD-Player" i obrirà una finestra anomenada "CD-Player" mentre 
que un usuari dels Països Catalans engegarà el "Lector de CD" i obtindrà una 
finestra anomenada "Lector de CD".</para>
</sect1>

<sect1 id="directori-d-inici">
<title>Com puc especificar el directori d'inici del KFM ?</title>
<para>Cliqueu amb el botó dret a la icona del KFM i escolliu Propietats. Sota el pannell 
Executar trobareu alguna cosa semblant a 'kfmclient folder &percnt;u
file:/root'; només cal que canvieu 'root' per qualsevol lloc on vulgueu que el KFM comenci.</para>
</sect1>

<sect1 id="marcador">
<title>Com puc importar els marcadors del Netscape ?</title>
<para>Doneu un cop d'ull a la llista completa d'aplicacions KDE (no només les que venen
en la distribució) a <ulink url="http://www.kde.org/applications.html">http://www.kde.org/applications.html</ulink>.
Sota "network", hi trobareu knsbookmark, l'eina que necessiteu.</para>
</sect1>

<sect1 id="desar-com">
<title>Hi ha alguna funció "Desar com..." en el KFM ?</title>
<para>Hi ha alguna cosa semblant --- "Veure --&gt;Veure origen del document" obre el KEdit 
amb el codi font, el qual podeu desar.  Això funciona correctament per a fitxers text/html, 
però no per les imatges. </para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="Configurant-el-kde">
<title>Configurant el KDE</title>

<sect1 id="idioma">
<title>Com puc definir l'idioma que utilitzarà el KDE?</title>
<para>Hi ha dues maneres de definir l'idioma que utilitzarà el KDE en els missatges que 
mostrarà: </para>
<para><emphasis remap="bf">Utilitzant el Centre de Control del KDE</emphasis></para>
<para>En el Centre de Control del KDE (<literal remap="tt">kcontrol</literal>), hi ha l'entrada
<literal remap="tt">Escriptori&verbar;Idioma</literal>.  Podeu seleccionar tres idiomes, 
d'acord amb les vostres preferències.  Si el KDE no pot trobar una traducció en la primera 
llengua ho provarà amb la segona o amb la tercera. Si no hi ha cap traducció apropiada, 
s'utilitzarà l'idioma per defecte. Aquest és generalment l'anglès.</para>
<para>Utilitzant el kcontrol és la manera preferida per a triar l'idioma.</para>
<para><emphasis remap="bf">Usant la variable d'entorn LANG</emphasis></para>
<para>El segon mètode usa els paràmetres locals estàndards del vostre sistema. Per a canviar 
l'idioma, simplement definiu la variable d'entorn <literal remap="tt">LANG</literal> 
d'acord amb l'idioma</para>
<para>Per exemple si el vostre intèrpret de comandes és 'bash', executeu el següent:</para>
<para><screen>export LANG=ca
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="teclats-internacionals">
<title>Hi ha alguna eina per canviar els teclats internacionals per al KDE?</title>
<para>El KDE 1.1 (i superiors) ve amb el kiKbd (de International KeyBoarD), 
que té una interfície agradable i us permet crear nous teclats nacionals.</para>
</sect1>

<sect1 id="xdm">
<title>Com puc substituir la pantalla d'entrada de text estàndard del Linux amb la pantalla d'entrada del KDE ?</title>
<para>Primer, heu de canviar al "xdm runlevel" (nivell de funcionament 5 en
els sistemes RedHat) editant el vostre fitxer /etc/inittab.  En aquest fitxer, 
hauríeu de tenir una línia dient:
<screen>id:3:initdefault:
</screen>
</para>
<para>Canvieu-la per:
<screen>id:5:initdefault:
</screen>
</para>
<para>Ara el final del fitxer, descomenteu la següent línia:
<screen>x:5:respawn:/usr/bin/X11/xdm -nodaemon
</screen>

i substituïu-la per:
<screen>x:5:respawn:/opt/kde/bin/kdm -nodaemon
</screen>

(La localització del kdm pot diferir en el vostre sistema, però)</para>
<para>PEr a que els canvis tinguin efecte immediatament, teclegeu "init 5" a 
l'indicador de l'intèrpret de comandes.  Adoneu-vos que és arriscat iniciar un registre 
gràfic sense haver comprovat d'entrada que funcionés correctament.  Si fallés, 
tindríeu molts problemes per a tornar enrera...</para>
</sect1>

<sect1 id="altre-gestor-de-finestres">
<title>Com puc substituir el KWM amb un altre gestor de finestres compatible amb KDE com el Blackbox i el Window Maker? </title>
<para>Primer, descarregueu el codi font i compileu-lo. Probablement necessitaríeu 
especificar alguna opció en executar el fitxer de comandes de configuració per a 
produir binaris compatibles amb KDE. Llegiu els fitxers README i INSTALL 
per a instruccions. Després simplement substituïu la comanda 'kwm' en el fitxer de comandes 
startkde amb la comanda que executa el nou gestor de finestres i haureu acabat.   </para>
<sect2>
<title>Blackbox</title>
<para>Blackbox és encara un altre afegit a la llista de gestors de finestres per 
X.  Està escrit amb C++, sense compartir cap codi comú amb qualsevol 
altre gestor de finestres (encara que la implementació gràfica és
similar a la del Window Maker). El Blackbox esdevingué compatible amb KDE a
la seva distribució 0.50.2. Si us plau visiteu el <ulink url="http://blackbox.wiw.org/">Blackbox's Website</ulink> per a més informació. També podríeu trobar 
el següent lloc web <ulink url="http://www.netwave.net/members/z934133/kbb/">KDE + Blackbox = KBB!</ulink> útil.</para>
<para>Per a utilitzar Blackbox amb KDE, primer descarregueu el codi font i executeu:
<screen>$ ./configure --with-kde
$ make
# make install
</screen>

(el paràmetre "with-kde" activa el suport del KDE)</para>
<para>Després, substituïu la comanda 'kwm' en el fitxer de comandes startkde amb 'blackbox'.
Deseu el nou fitxer de comandes com, per exemple, '/usr/local/kde/bin/startbb' i
canvieu l'última línia del vostre fitxer $HOME/.xinitrc per a que executi el nou
fitxer enlloc de l'antic. Engegueu les X i ja sereu camí.  (Els usuaris de KDM i 
XDM necessitarien probablement editar el $HOME/.xsession en comptes.)</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Window Maker</title>
<para>El Window és un gestor de finestres d'X11 dissenyat per a donar suport 
d'integració addicional per a les aplicacions GNUstep.  Intenta emular l'elegant
toc de la IGU del NeXTSTEP(r).  És relativament ràpid, 
ric en funcionalitats, senzill de configurar i utilitzar. El Window Maker 
esdevé compatible amb KDE en la seva distribució 0.50.0.  Si us plau visiteu el 
<ulink url="http://www.windowmaker.org/">the Official Window Maker website</ulink> 
per a més informació.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="canviar-la-imatge-de-red-hat">
<title>Com puc canviar la imatge del logotip de Red Hat Linux de la pantalla d'arrencada?</title>
<para>Redhat utilitza l'xbanner per a mostrar el seu logo, per tant per a desactivar-lo, només
cal comentar la línia que crida xbanner del fitxer de configuració que l'xdm
llegeix, que és el /etc/X11/xdm/Xsetup&lowbar;0 (pot variar).  Si voleu alguna altra 
cosa que s'executi aquí, poseu-hi al seu lloc, per exemple:  </para>
<para><screen>/opt/kde/bin/kdmdesktop
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="clicant-el-ratoli-mostres-el-menu-k">
<title>M'agradaria que clicant el botó esquerre del ratolí en qualsevol lloc de l'escriptori es mostrés el menú 'K'.</title>
<para>Primer, editeu el $HOME/.kde/share/config/krootwmrc i afegiu les següents dues línies:
<screen>[MouseButtons]
Left=Menu
</screen>

Després torneu a engegar el KDE.</para>
</sect1>

<sect1 id="teclat-windows">
<title>Com puc utilitzar les tres tecles suplementàries del meu teclat Windows en el KDE?</title>
<para>Haureu de configurar el vostre servidor X a través d'xmodmap per a associar els codis 
de les tecles del Windows a símbols de teclat d'X d'utilitat (xev és el vostre amic!)</para>
<para>Primer, creeu un fitxer $HOME/.Xmodmap que contingui les entrades:</para>
<para><screen>keycode 115=F13
keycode 117=F15
</screen>
</para>
<para>Aleshores executeu 
<screen>xmodmap ~/.Xmodmap
</screen>
</para>
<para>Això defineix que la tecla 'Inici' emeti un F13 i que la tecla 'Windows' emeti un 
F15.  Després, engegueu el Centre de Control del KDE i aneu a Tecles-&gt;Tecles globals. 
Assigneu 'menú de sistema emergent' a F13 i 'menú d'operacions de finestra' a 
F15.  Això és tot.</para>
<para>Si us plau adoneu-vos que els nombres 115 i 117 poden dependre del teclat. Si no 
esteu segur, si us plau comproveu-ho usant l'xev.  A més a més, el procediment 
més amunt esmentat requereix KDE 1.1 i superior.</para>
<para>Com a nota al marge, el kikbd permet fer això també, però els mapes de tecles 
s'han d'editar. L'avantatge del kikbd que hom pot escollir utilitzar 
aquest mapeig amb diversos mapes de tecles personals i fer que s'intercanviïn ràpidament.</para>
<para>Seria interessant fer un petit fitxer de comandes que automàticament faria 
les modificacions als mapes de tecles sota demanda. El Kikbd hauria de poder 
llegir/entendre els fitxers de mapes de tecles de l'usuari.</para>
</sect1>

<sect1 id="menu-d-inici-del-red-hat">
<title>Després d'instal·lar el KDE, el menú d'inici del Red Hat desapareix!</title>
<para>Només cal que executeu la comanda: </para>
<para><screen>wmconfig --output kde
</screen>
</para>
<para>Això posarà les icones específiques de Redhat en el vostre menú KDE. Si executeu 
això des de dins del KDE, haureu de reiniciar el vostre pannell. Estan 
instal·lades per defecte dins de la carpeta del "applnk" després que executeu aquesta
comanda, però podeu copiar-les i enganxar-les allà on us agradi amb 
l'editor de menús del KDE.</para>
</sect1>

<sect1 id="themes">
<title>On puc trobar informació referent a temes del KDE?</title>
<para>Aneu a veure <ulink url="http://kde.themes.org/">http://kde.themes.org/</ulink>. </para>
</sect1>

<sect1 id="tipus-mime">
<title>Com puc canviar els tipus Mime?</title>
<para>Primer, obriu una finestra KFM i escolliu Editar-&gt;Tipus Mime. En l'arbre dels 
tipus mime trobeu el tipus que voleu canviar (p.e text/html o bé
image/gif), cliqueu el botó dret del ratolí, seleccioneu Propietats, escolliu 
la pestanya d'Associacions i definiu com a aplicació per defecte la que vulgueu.</para>
</sect1>

<sect1 id="bash-profile">
<title>El KDE (kdm) no llegeix el meu .bash&lowbar;profile!</title>
<para>Bé, l'xdm (i el kdm) no executen un intèrpret (login shell), per tant els .profile,
.bash&lowbar;profile, etc. no es llegeixen.  Quan l'usuari entra al sistema, l'xdm executa 
l'Xstartup com a usuari principal (root) i aleshores l'Xsession com a usuari.  Per tant 
el que es fa normalment és afegir instruccions en l'Xsession per a que s'executin en el perfil 
d'usuari. Si us plau editeu el vostre Xsession i els fitxers .xsession.</para>
</sect1>

<sect1 id="truetype">
<title>Com utilitzo els tipus de lletra TrueType en el KDE?</title>
<para>Necesiteu instal·lar el suport per als tipus TrueType en el vostre sistema X Window.
Si us plau doneu un cop d'ull a <ulink url="http://fonts.themes.org/install.shtml">fonts.themes.org</ulink> per als tipus, i <ulink url="http://www.dcs.ed.ac.uk/home/jec/programs/xfsft/">xfstt</ulink> o 
<ulink url="http://hawk.ise.chuo-u.ac.jp/student/person/tshiozak/x-tt/index-eng.html">X-TT</ulink> per als servidors de tipus.</para>
<para>Si teniu un grapat de tipus TrueType del MS Windows, editeu el 
fitxer XF86Config per a obtenir els tipus de la carpeta de tipus.  Aleshores només cal que 
indiqueu al KDE que usi aquestes nous tipus amb la utilitat d'administració de tipus.</para>
<para>Tanmateix, moltes aplicacions de KDE 1.0 usen un quadre de diàleg de tipus que 
no utilitza la llista de tipus de lletra del KDE.  Però hi ha una solució: editeu els fitxers rc
de les aplicacions rebels directament.</para>
</sect1>

<sect1 id="simbol-de-l-euro">
<title>És possible introduir, mostrar i treballar amb el símbol de l'Èuro al KDE?</title>
<para>Sí i no. Per a detalls, mireu aquí: <ulink url="http://monitor.blvk.ch/euro/">http://monitor.blvk.ch/euro/</ulink>.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="applications-del-kde">
<title>Aplicacions del KDE</title>

<sect1 id="kppp">
<title>Kppp</title>
<para>Molts usuaris de KDE informen de problemes en utilitzar el Kppp. Però abans de queixar-se 
del Kppp, assegureu-vos que ja heu comprovat el següent:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> podeu marcar al vostre proveïdor d'internet (ISP) sense utilitzar el Kppp?</para>
</listitem>
<listitem>
<para> heu repassat la documentació del Kppp com a mínim tres vegades 
i heu seguit les instruccions i els suggeriments de resolució?</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>La documentació del Kppp es pot accedir bé navegant l'ajuda del KDE bé 
anant directament al directori de la documentació, generalment 
$KDEDIR/share/doc/HTML/default/kppp. A més a més, hi ha una pàgina web 
sobre "Com configurar el kppp amb ISPs en el Regne Unit (UK)" a <ulink url="http://www.kppp-archive.freeserve.co.uk/">http://www.kppp-archive.freeserve.co.uk/</ulink>.</para>
<para>Ara, si encara trobeu problemes, aquí hi ha el que us podria ajudar a solucionar-los:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> assegureu-vos que pppd té el bit SETUID activat, és a dir feu un chmod +s pppd,
i assegureu-vos que és executable per tothom (chmod a+x pppd).</para>
</listitem>
<listitem>
<para> examineu el fitxer d'opcions del pppd.  Us podria interessar només 
substituir-lo per un de buit.  </para>
</listitem>
<listitem>
<para> hi ha algun altre programa executant-se actualment que podria 
utilitzar el mòdem, per exemple el mgetty?  Comproveu els permisos de /dev/modem,
i feu-lo de lectura per tothom. </para>
</listitem>
<listitem>
<para> si esteu connectat, doneu un cop d'ull a la velocitat de connexió. 
Potser heu escollit 115000 però el vostre sistema és massa lent.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<sect2>
<title>No tinc un DNS vàlid! Què puc fer?</title>
<para>Bé, sabeu una cosa? El Linux, el KDE, el kppp, etc. no tenen res a veure 
amb proveir un DNS vàlid.  Això és responsabilitat del vostre proveïdor 
d'internet. Per tant escriviu-li una carta amistosa demanant-li que us facilitin 
la informació necessària per a configurar-ho.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc canviar els paràmetres del mtu en el kppp?</title>
<para>Obriu el quadre de diàleg del kppp i seleccioneu "Configuració".  Escolliu un compte 
existent i cliqueu "Edita...", o "Nou..." per a crear un nou compte de 
marcatge.  Seleccioneu la pestanya "Marcar" i cliqueu en el botó que diu 
"Paràmetres".  Escriviu el que vulgueu canviar en la caixa de text del paràmetre 
p.e mtu 296 i cliqueu "Afegir".  Quan estigueu llest, cliqueu "Tancar".</para>
<para>Per a assegurar que les opcions han canviat, feu una de les següents coses:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> en una finestra de terminal, executeu /sbin/ifconfig ppp0 i mireu 
el mtu de la sortida --- hauria de coincidir amb la vostra petició. </para>
</listitem>
<listitem>
<para> afegiu "debug" i "kdebug" (cadascun en línies separades, sense cometes) al vostre 
fitxer /etc/ppp/options i reinicieu la vostra sessió ppp.  Trobareu els 
missatges de depuració a /var/log/messages, incloent els paràmetres de mru i mtu.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Si voleu, els paràmetres del mru i mtu es poden afegir al fitxer d'opcions, 
un paràmetre complet per línia, sense cometes o guions.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>A on s'emmagatzemen els paràmetres del kppp?</title>
<para>S'emmagatzemen a $HOME/.kde/share/config/kppprc.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>El Kppp es connecta més lentament del que és normal.</title>
<para>La següent cosa podria arreglar-ho:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> proveu d'executar "setserial spd&lowbar;hi"</para>
</listitem>
<listitem>
<para> El valor per defecte de mtu és 1500, que és massa gran per a una connexió de 
marcatge.  Proveu de canviar-ho a un valor més petit com 296 o 576.
<orderedlist><listitem>
<para> Assegureu-vos que esteu desconnectat i cliqueu en el botó de configuració de kppp.
Escolliu el vostres compte de marcatge de la llista, i cliqueu el botó d'edició.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> A la pestanya "Marcar", a baix del quadre de diàleg, trobeu el botó etiquetat 
"Paràmetres" i cliqueu-hi.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Hauríeu d'estar en una finestra de "Personalització", on podeu afegir línies amb 
paràmetres de configuració (estan documentats a les pàgines del man de pppd).</para>
</listitem>
</orderedlist>

En aquest sentit, he afegit les següents entrades a la llista:
<screen>mru 296
mtu 296
</screen>
</para>
</listitem>
<listitem>
<para> comproveu que en el vostre $HOME/.kde/share/config hi ha el kppprc.  Assegureu-vos 
que hi ha definida la velocitat correcta del mòdem.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="kscd">
<title>Kscd</title>
<para>Aquesta aplicació ve amb una bona documentació anomenada "The Kscd Handbook"
que s'hi pot accedir a través de l'ajuda del KDE.  Assegureu-vos que l'heu consultat 
completament abans de preguntar res.</para>
<sect2>
<title>Com la puc tancar?</title>
<para>Si l'haguéssiu llegit, no us caldria preguntar...  Hi ha un petit botó en la 
interfícies que té un 1 i un 0 que se suposa que sembla un botó de 
engegat/apagat.  Clicant-hi es sortirà del lector de CD.  (Està localitzat a la part de 
baix a l'esquerra del lector de CD)</para>
<para>La versió actual del Kscd ha solucionat aquest comportament confús fent 
que la X tanqui la finestra i que a on hi havia l'1 0 ara hi hagi el botó d'amarratge (DOCK).</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc fer que el Kscd treballi conjuntament amb el CDDB?</title>
<para>Si esteu utilitzant la versió 1.2.0, proveu d'actualitzar-la.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>El Kscd indica que no hi ha cap /dev/cdrom en el meu sistema quan intento 
escoltar un CD de música. Què hauria de fer?</title>
<para>Creeu un enllaç simbòlic des del dispositiu del cdrom real fins a /dev/cdrom.  Per 
exemple: ln -s /dev/hdc /dev/cdrom.</para>
<para>Una manera senzilla d'esbrinar el vostre dispositiu de cdrom real és buscar dins el 
fitxer /var/log/dmesg una línia semblant a:
<screen>hdc: CD-ROM 48X/AKU, ATAPI CDROM drive
</screen>
</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="kvt">
<title>Kvt</title>
<sect2>
<title>Com puc paginar cap amunt o cap avall en el kvt? </title>
<para>Useu Maj+RePag i Maj+AvPag</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc intercanviar el comportament de les tecles retrocés i suprimir?</title>
<para>Mireu a Opcions-&gt;Terminal de la vostra finestra kvt.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc executar un simple 'tallar' des del kvt a qualsevol altra lloc?</title>
<para>Quan faig un 'ls', primer selecciono amb el ratolí el text desitjat, pitjo CTRL+C,
aleshores faig l'altra aplicació activa, apunto amb el ratolí a la part rellevant
i pitjo CTRL+V.  Alternativament, destaqueu el text arrossegant amb el botó 
esquerre pitjat i enganxeu clicant amb el botó del mig 
(o ambdós botons si teniu activada l'emulació de 3 botons i esteu 
utilitzant un ratolí de dos botons). </para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc definir la mida de la memòria de la paginació enrera?</title>
<para>Proveu:  kvt -sl &lt;nombre&gt;</para>
<para>Per cert, si executeu el kvt amb alguna opció desconeguda, p.e. kvt -x,
el kvt mostrarà una llista de les opcions vàlides.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="koffice">
<title>KOffice</title>
<para>La pàgina principal del KOffice és a <ulink url="http://koffice.kde.org/">http://koffice.kde.org/</ulink>, i 
s'hi poden trobar les respostes a les preguntes més freqüents referents al KOffice.
Per tant, no repetiré aquestes respostes aquí.</para>
<sect2>
<title>A on puc trobar el k2url.h?</title>
<para>És en el subdirectori kdelibs/kdeutils però probablement necessitareu el 
libkdeutil també. Per a obtenir-lo igual que el fitxer de capçalera, 
a no ser que les coses hagin canviat des de fa uns dies, passeu 
'EXTRA&lowbar;SUBDIRS="kdeutils kio"' al 'make -f Makefile.cvs', 'make' i 'make
install' quan construïu el kdelibs.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>O puc trobar el StatusBarManager.h?</title>
<para>Si us plau mireu en el paquet corba per aquest fitxer capçalera. Hauria d'estar en 
el directori 'include' de corba.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="kmail">
<title>KMail</title>
<para>El que ve amb el KDE 1.0 té desgraciadament bastants errors.
Actualitzeu-vos, i els vostres problemes (probablement) desapareixeran.</para>
<sect2>
<title>Com puc deixar el correu al servidor?</title>
<para>Obriu la finestra de configuració del menú fitxer. Cliqueu la pestanya de Xarxa.
Seleccioneu el vostre compte de la llista de comptes i cliqueu al botó Modificar. Aquest 
quadre de diàleg conté el paràmetre "Esborrar el correu del servidor" que no heu 
de seleccionar. </para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc inserir automàticament un peu de text en el correu?</title>
<para>El peu de text s'anomena fitxer de signatura. El que necessiteu fer és 
obrir un editor de textos (com el kedit) i teclejar el que voleu que apareixi al 
peu. Deseu el fitxer amb un nom com signatura o peu.  Aneu al KMail i seleccioneu Fitxer &verbar; Paràmetres...
Busqueu dins la pestanya "Identitat" el camp "fitxer de signatura". Cliqueu en 
el botó el·líptic i seleccioneu el fitxer que acabeu de crear. Ara el KMail
inserirà automàticament aquest fitxer en qualsevol missatge que escriviu.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc exportar el missatges de KMail a la Missatgeria de Netscape?</title>
<para>Proveu (podríeu necessitar ser l'administrador) </para>
<para><screen>cat /home/jo/Mail/inbox &gt;&gt; /var/spool/mail/jo
</screen>
</para>
<para>i aleshores engegueu la Missatgeria de Netscape demanant-li que comprovi el correu local.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="kbiff">
<title>KBiff</title>
<para>El KBiff és una utilitat de notificació de correu i la seva pàgina principal és a <ulink url="http://home.sprintmail.com/~granroth/kbiff/index.html">http://home.sprintmail.com/~granroth/kbiff/index.html</ulink>.</para>
<sect2>
<title>Com pot una instància del KBiff monitoritzar dues bústies i prendre les accions apropiades quan arriben missatges?</title>
<para>Rebeu gaire missatges en ambdues bústies? Si és així, seria millor 
que utilitzéssiu dues instàncies per a monitorizar-les. Si no, aneu a la 
pestanya 'Mailbox' i cliqueu en la petita icona d'una bústia. Això crearà una altra 
bústia en aquesta instància. Ara, sempre que alguna d'elles 
rebi nou correu, el KBiff farà el que és habitual quan rep nou correu ...</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="ktop">
<title>KTop</title>
<sect2>
<title>Perquè no puc veure-hi res?</title>
<para>És un defecte, tanmateix fàcil d'arreglar. Només cal que el redimensioneu uns 
quants píxels i tot hauria d'estar bé.</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="aplicacions-no-kde">
<title>El KDE amb aplicacions no KDE</title>

<sect1 id="tipus-de-letras-estranys">
<title>Les meves aplicacions no KDE com l'emacs i el kterm s'estan tornant boges amb finestres grans i tipus de lletra estranys!</title>
<para>Probablement és que el KDE que prova d'"aplicar la configuració KDE a les aplicacions no KDE", 
que vol dir que utilitza l'xrdb per aplicar la configuració d'X que se suposa que imita el 
color, el tipus de lletra i altres paràmetres que heu definit per al KDE. No obstant, 
l'experiència ens diu que això generalment espatlla les coses, particularment si 
heu afinat curosament els recursos de les vostres aplicacions no KDE.</para>
<para>La solució oficial és mostrar el pannell de configuració Paràmetres-&gt;Escriptori-&gt;Estil 
i desactivar el quadre "aplicar la configuració KDE a les aplicacions no KDE". Si la nova 
configuració no sembla aplicar-se, assegureu-vos que heu clicat 'd'acord'
directament sense clicar 'aplicar' després de fer el canvi.  Si encara 
es nega a funcionar, hi ha una solució de força bruta: canvieu el nom o elimineu el 
directori $KDEDIR/share/apps/kdisplay/app-defaults. Això evitarà que el KDE trobi 
els fitxers de recursos d'X que aplica, i solventarà el problema. Heu 
de sortir de la vostra sessió i tornar a entrar per a que tot retorni a la normalitat.</para>
<para>Si no voleu, o no podeu canviar el nom o eliminar el directori d'aplicacions per 
defecte de tot el sistema, sempre podeu copiar-lo al vostre directori personal del kde 
(és a dir $HOME/.kde/share/apps/kdisplay/app-defaults) i aleshores 
editar/afegir/treure els fitxers segons el vostre gust.</para>
<para>El pannell Configuració-&gt;Escriptori-&gt;Estil existeix en 1.1pre2, no estic segur de
la seva localització en versions anteriors (existeix des de al voltant de la versió 1.0).</para>
</sect1>

<sect1 id="staroffice">
<title>StarOffice 5.0 Personal Edition per a Linux</title>
<para>Si no heu descarregat aquest monstre (70 MB), obteniu-lo de <ulink url="http://www.stardivision.com/office/so5linux_body.html">http://www.stardivision.com/office/so5linux_body.html</ulink>. </para>
<para>Si us plau recordeu que el millor lloc per a trobar respostes a preguntes relacionades amb
l'StarOffice no és aquí. En lloc d'això a neu a la pàgina d'<ulink url="http://www.stardivision.com/">StarOffice</ulink>. 
Quan hi sigueu, cliqueu a "Support" i després a "Personal"
i utilitzeu els recursos disponibles allà.</para>
<sect2>
<title>L'StarOffice es penja!</title>
<para>Això no és culpa del KDE.  Per casualitat no estareu utilitzant una targeta S3 Virge?
Si és així, el problema rau en el servidor S3.  Hi ha tres camins per solucionar-ho.  
L'Xconfigurator de RedHat detectarà que teniu una targeta 
S3 i us configurarà d'acord amb això, per tant potser necessitareu utilitzar l'antic 
programa xf86config per a configurar les X. En el servidor SVGA és dóna suport a targetes S3 per 
tant l'haureu d'utilitzar, però el de RedHat encara es penja.</para>
<sect3>
<title>Solució &num;1</title>
<para>Aneu a <ulink url="http://www.xfree86.org/">http://www.xfree86.org/</ulink> i després al 
seu lloc FTP i descarregueu Xbin.tgz, Xlib.tgz, i XSVGA.tgz (si us plau adoneu-vos que la 
darrera versió és la 3.3.3).  Descomprimiu-los i desempaqueteu-los i aleshores copieu-los a
/usr/X11R6.  Elimineu l'enllaç a les X en /etc/X11.  Creeu un enllaç simbòlic al 
servidor SVGA com aquest:
<screen> 
ln -s /usr/X11R6/bin/XF86_SVGA /usr/X11R6/bin/X
</screen>
</para>
<para>(o utilitzant el xf86config us l'enllaçarà si ho escolliu específicament).  Podríeu 
necessitar ajustar més el vostre fitxer XF86Config per a obtenir la resolució 
i profunditat de color adequades. Adoneu-vos que els directoris esmentats més amunt 
poden variar d'acord a la configuració del vostre sistema.</para>
</sect3>
<sect3>
<title>Solució &num;2</title>
<para>Aconseguiu el codi font del servidor d'X (suposem que el servidor d'S3).
Modifiqueu el fitxer xc/programs/Xserver/hx/xfree86/accel/s3&lowbar;virge/s3im.c
al voltant de la línia 823
Substituïu
<screen>alu |= MIX_MONO_TRANSP;
</screen>

per
<screen>if (alu != 0x00aa0000) alu |= MIX_MONO_TRANSP;
</screen>

en la funció s3RealImageStipple.  Compileu i instal·leu el nou servidor d'X.</para>
</sect3>
<sect3>
<title>Solució &num;3</title>
<para>Hi ha un pedaç disponible d'StarOffice a <ulink url="http://www.stardivision.com/download/support/patch1_01.tar.gz">http://www.stardivision.com/download/support/patch1_01.tar.gz</ulink>. 
Però hi ha un problema! Heu d'afegir-lo a l'StarOffice després d'haver 
instal·lat l'StarOffice, però no ho podeu fer perquè el vostre StarOffice es penja ...
Una manera de superar això és instal·lar l'StarOffice per al servidor d'X SVGA, 
instal·lar el pedaç i després engegar el servidor d'X S3V.</para>
</sect3>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="netscape">
<title>Netscape</title>
<sect2>
<title>Per què el Netscape es carrega tant lentament?</title>
<para>El Netscape es carrega lentament perquè està enllaçat estàticament amb Motif i ha de carregar tots els controls, etc. quan es carrega.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Per què el Netscape peta quan visito certs llocs webs?</title>
<para>Quins llocs web esteu visitant? Les miniaplicacions de Java sovint provoquen que el 
Netscape peti. Ja que la majoria de gent utilitza les aplicacions de Java per a botons canviants 
en lloc de per a alguna cosa útil, només cal que el desactiveu del Netscape. </para>
</sect2>
<sect2>
<title>Per què el Netscape mostra les imatges sense resolució?</title>
<para>Quan executeu el Netscape, proveu d'utilitzar el paràmetre -install. Per exemple,
<screen>netscape -install &
</screen>
</para>
<para>Això forçarà al Netscape que col·loqui el seu propi mapa de colors que 
amb sort solucionarà el problema.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc exportar els marcadors del Netscape a KFM?</title>
<para>Mireu a l'entrada: <link linkend="marcador">Com puc importar els marcadors del Netscape?</link>.  </para>
</sect2>
<sect2>
<title>Com puc fer que el KDE utilitzi el Netscape quan creo un fitxer WWWUrl kdelnk en lloc del navegador intern?</title>
<para>Heu de crear un .kdelnk per al Netscape, llavors editar-lo (utilitzant el kfm, 
clicant el botó dret i anant a les propietats) i seleccionar el tipus mime correcte per a 
URLs (en la pestanya d'aplicació escolliu text/html, text/sgml).  Aleshores aneu a "Editar
-&gt; tipus mime globals", llavors a ./text i editeu les propietats per a html
i sgml -- en la pestanya "Enllaços" seleccioneu l'aplicació per defecte de la llista
(ja que heu afegit el tipus mime apropiat al fitxer
.kdelnk del Netscape, hauria d'aparèixer-hi).</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="soluciones-conegudes-de-problemes-del-kde">
<title>Solucions conegudes de problemes del KDE</title>

<sect1 id="kzip">
<title>Error tipogràfic al kzip.kdelnk</title>
<para>En el fitxer kzip.kdelnk (generalment localitzat a 
$KDEDIR/share/applnk/Utilities/), hi ha un error tipogràfic. Sota l'entrada 
MimeType en comptes de l'entrada "application/x-tbz" hauria de ser 
"application/x-tgz".  Si no es corregeix, pot conduir a el 
següent missatge d'error durant l'inici del KDE:</para>
<para><screen>Error
No s'ha pogut trobar el tipus mime 
application/x-tbz
a opt/kde/share/applnk/Utilities/kzip.kdelnk
</screen>
 </para>
</sect1>

<sect1 id="destribucio-de-teclat-erronia">
<title>Distribució de teclat errònia!</title>
<para>De fet, hi ha dos tipus d'errors de distribucions de teclat, que sembla 
que siguin independents l'un de l'altre com a mínim fins a cert punt:</para>
<para><orderedlist><listitem>
<para> missatge d'error "Distribució de teclat errònia (desconeguda) ! Passant a la distribució 
per defecte (us-ascii)!" en iniciar les X/KDE.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> missatge d'error "KCharset: Distribució de teclat errònia!" durant l'execució d'X/KDE
i engegant/tancant les aplicacions.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
<para>Per arreglar la (1), primer trobeu el directori local dins l'arbre on vau 
instal·lar el KDE (generalment $KDEDIR/share/locale). Després, poseu un fitxer de text 
simple anomenat "charset" en el directori adequat del vostre idioma, 
diguem ca, i feu-lo de lectura per a tothom. El fitxer hauria de consistir en 
una única línia indicant la distribució del teclat, p.e. us-ascii o bé iso-8859-1
per a la majoria de llengües europees. Podríeu necessitar reiniciar el KDE, també.</para>
<para>Referent a (2), és de fet només un missatge d'avís inofensiu i és 
segur ignorar-lo. La manera de superar-lo és estar-se de 
iniciar aplicacions del KDE des d'una finestra. :-)  </para>
<para>Però si realment voleu desfer-vos d'aquests missatges, podeu provar 
d'assegurar-vos que la configuració de l'idioma en el Centre de Control del KDE sota 
Escriptori-&gt;Idioma són tots el mateix. En el meu cas, jo els vaig posar tots que fossin 
"Idioma per defecte (C)" i el problema aviat va desaparèixer.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="trucs-utils">
<title>Trucs útils</title>

<sect1 id="pagines-del-man">
<title>Llegir les pàgines del man al KDE</title>
<para>Feu aparèixer la finestra d'execució (Alt-F2 per defecte) i teclegeu:
'man:&lt;comanda&gt;'.  Fins i tot desempaqueta al vol quan la informació està comprimida.</para>
</sect1>

<sect1 id="redimensionar-les-finestres-rapidament">
<title>Moure o redimensionar les finestres ràpidament</title>
<para>Per a moure una finestra, premeu la tecla Alt i cliqueu el botó esquerre del ratolí 
conjuntament dins la finestra.  El botó dret del ratolí més la tecla alt la redimensionaran. 
Últim però no menys important, la tecla Alt més el botó del mig puja i baixa la finestra.</para>
<para>Per a més informació sobre el control del ratolí, si us plau referiu-vos al "The K
Window Manager Handbook".</para>
<para>Per cert, el KDE 1.1 us permet canviar aquests lligams de funcions amb el ratolí.</para>
</sect1>

<sect1 id="matar-finestres">
<title>Matar finestres en el KDE</title>
<para>Hi ha un lligam de tecla estàndard (Ctrl-Alt-Esc) que fa aparèixer un cursor en forma 
de calavera amb ossos creuats.  Cliqueu amb aquest cursor damunt d'una finestra per a matar-la.</para>
<para>Els lligams de tecles es veuen i es poden canviar des del Centre de Control del KDE  Teclat-&gt;Configuració global. No és possible en el KDE 1.0, però.</para>
</sect1>

<sect1 id="canviant-de-gestor-de-finestres-al-vol">
<title>Canviant de gestor de finestres al vol</title>
<para>Si voleu canviar el vostre gestor de finestres en funcionament, teclegeu el 
següent en una finestra de terminal:
<screen>kwmcom go:fvwm
</screen>

Això canvia a FVWM, però ho podeu substituir per qualsevol gestor de finestres que us agradi.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="miscel-lania">
<title>Miscel·lània</title>

<sect1 id="per-que-el-kde-utilitza-el-qt">
<title>Per què el KDE utilitza el Qt?</title>
<para>El Qt és una eina molt sofisticada que proporciona tot el 
es necessita per a construir nua interfície moderna. El Qt està escrit en C++, permetent així 
el desenvolupament orientat a objectes i abastant l'eficiència i reutilització de codi 
necessaris per a un projecte de la mida i l'abast del KDE. En la nostra opinió no hi ha  
cap eina millor que estigui disponible per a Unix i que hauria estat un gran error 
intentar construir el KDE amb qualsevol cosa que no fos la millor.</para>
<para>A més a més, tots els desenvolupadors del KDE estan d'acord que no hauria estat possible 
construir el KDE amb tant poc temps sense l'ús del Qt.</para>
</sect1>

<sect1 id="per-que-no-gtk">
<title>Per què el KDE no utilitza el gtk, xforms, xlib, o el que sigui?</title>
<para>Hi ha disponibles un nombre d'eines. Per a proveir una interfície d'usuari 
consistent i per a mantenir els recursos usats -com la memòria- a un mínim, el KDE només 
en pot utilitzar un d'ells. El Qt es va seleccionar per les raons esmentades més amunt.</para>
</sect1>

<sect1 id="qt-no-es-gratuit">
<title>Però el Qt no és gratuït, oi?</title>
<para>Això depèn de la vostra definició de gratuït. D'acord amb la nostra definició 
és gratuït, ja que:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> Les biblioteques del Qt i el codi font estan disponibles lliurement i en 
molts llocs FTP.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Podeu executar aplicacions escrites utilitzant el Qt lliurement. 
No s'apliquen càrrecs d'execució. </para>
</listitem>
<listitem>
<para> Podeu desenvolupar aplicacions amb el Qt lliurement sempre i quan deu el   
codi font de la vostra aplicació escrit amb el Qt disponible gratuïtament. 
Adoneu-vos -- podeu fins i tot vendre la vostra aplicació, tanmateix 
heu de posar el seu codi font disponible gratuïtament si voleu evitar haver de 
comprar una llicència per al Qt. </para>
</listitem>
<listitem>
<para> Podeu distribuir el Qt i també aplicacions que utilitzin el Qt de qualsevol manera --
ja sigui en llocs FTP o en CD. En particular totes les distribucions de Linux poden 
imprimir una còpia del Qt i el seu codi en llurs CD gratuïtament.</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Com que el KDE era, i és, un entorn d'escriptori per al sistema d'X Window 
amb la intenció de ser no comercial, el Qt va bé per als nostres propòsits.</para>
<para>El Qt es desenvolupa constantment per l'equip professional i dedicat de Troll Tech. 
Troll Tech dedica tots els seus recursos a millorar el Qt diàriament.
Degut a això el Qt continua desenvolupant-se a un nivell no assolit per qualsevol altra  
eina amb llicència L/GPL, proveint-nos amb la millor eina disponible sota Unix
i proveint als possibles desenvolupadors comercials per al KDE amb la qualitat i el 
suport que necessiten.</para>
<para>Troll Tech AS ha anunciat que la Free Edition del Qt, la seva popular eina 
d'interfície gràfica d'usuari (Graphical User Interface), es distribuirà sota llicència 
Open Source. Amb la nova llicència, el programadors podran distribuir i compartir qualsevol  
modificació que facin al Qt Free Edition. Una versió esborrany del text de la 
nova llicència, duplicat del QPL, és disponible a <ulink url="http://www.troll.no/qpl/">http://www.troll.no/qpl/</ulink>. S'aplicarà per primer cop   
a la propera distribució principal del Qt Free Edition; versió 2.0. </para>
</sect1>

<sect1 id="qt-clonic">
<title>Per què no codificar un Qt clònic amb llicència L/GPL?</title>
<para>Donada l'amenaça que el Windows NT significa per al Unix sentim una gran urgència 
i creiem que és important desenvolupar un gran escriptori per a UNIX primer, abans 
de fins i tot pensar sobre refer l'eina que estem utilitzant per a construir 
aquest escriptori. Donat el fet que els nostres recursos són limitats 
el KDE no es pot barrejar en un projecte de clonació del Qt arribat aquest punt. Tanmateix, si algú  
sent que preferiria una versió del Qt amb llicència L/GPL nosaltres voldríem encoratjar-lo a 
escriure tal clònic amb llicència L/GPL. Tingueu present que el Qt només té un codi de 80.000
línies mentre que el KDE ja en té més de 500.000 i el nombre creix diàriament 
així doncs els comptes precisos són molt difícils. Això vol dir que escriure 
un clònic del Qt és definitivament assequible i és només una qüestió de gent que se senti 
prou interessades en una versió L/GPL del Qt per a que s'ajuntin i comencin tal subprojecte.</para>
<para>Actualment, hi ha un projecte anomenat <ulink url="http://harmony.ruhr.de">Harmony</ulink> 
que va començar a implementar un clònic del Qt GPL. Si no us agrada la llicència del Qt, 
si us plau considereu unir-vos a aquest missatge.</para>
</sect1>

<sect1 id="muntar-sistemes-de-fitxers">
<title>Com puc muntar sistemes de fitxers (p.e. la meva unitat de CD-ROM) en el KDE?</title>
<para>Per a muntar la vostra unitat de CD-ROM, primer us caldrà (com a root) afegir les 
següents línies al /etc/fstab:
<screen>/dev/cdrom     /cdrom     iso9660  ro,user,noauto,unhide
</screen>
</para>
<para>Si us plau assegureu-vos que teniu un enllaç des de /dev/cdrom a qualsevol 
/dev/hd? que sigui el vostre cdrom (assumint que esteu utilitzant un cdrom ATAPI). Hauríeu 
de veure algun cosa com la següent quan feu un "ls -l /dev/cdrom".  
<screen>lrwxrwxrwx   1 root     root            8 Jul 28 22:21 /dev/cdrom -&gt; /dev/hdb
</screen>

Per aconseguir això hauríeu d'haver fet (com a root) "ln -s /dev/hdb /dev/cdrom".</para>
<para>Per últim però no menys important, assegureu-vos un punt de muntatge vàlid que existeixi 
per a que el cdrom s'hi pugui muntar, per exemple:
<screen>% ls -la /cdrom
total 2
drwxrwsr-x   2 root     cdrom        1024 Sep 14  1995 ./
drwxr-xr-x  24 root     root         1024 Dec  1 21:00 ../
</screen>
</para>
<para>Ara ja el podeu muntar des de la línia de comandes teclejant:
<screen>% mount /cdrom
</screen>
</para>
<para>O si ho preferiu, creeu un enllaç de dispositiu del KDE al vostre cdrom i col·loqueu-lo 
en el vostre escriptori. Clicant-hi muntarà automàticament la unitat. 
Bé, referent a la pregunta de com fer un enllaç de dispositiu del KDE 
al vostre cdrom, si us plau busqueu les respostes a l'ajuda del KDE.</para>
<para>Es pot trobar més informació sobre muntar sistemes de fitxers executant <literal remap="tt">man
fstab</literal> i <literal remap="tt">man mount</literal> respectivament.</para>
</sect1>

<sect1 id="transparens-emuladors-de-terminal">
<title>Té el KDE emuladors de terminal amb un fons de pantalla transparent?</title>
<para>No, però <ulink url="http://www.eterm.org">Eterm</ulink> hauria de funcionar 
correctament utilitzant el KDE amb KWM. </para>
</sect1>

<sect1 id="du-df">
<title>Hi ha alguna manera d'obtenir diferents tipus d'informació sobre el contingut de 
les meves unitats: espai lliure, mida del directori, etc.?</title>
<para>Utilitzeu la comanda 'du' i 'df' des de la línia de comandes. Referiu-vos a llurs 
pàgines 'man' per a detalls d'utilització. O bé podeu voler provar el kdf i el 
kdiskfree de KDE, o altres gestors de fitxers com el midnight commander.</para>
</sect1>

<sect1 id="tecla-de-retroces">
<title>Compuc fer que la tecla de retrocés funcioni sota el KDE?</title>
<para>Proveu d'executar xmodmap -e 'keycode 22 = BackSpace' i mireu si això ho soluciona 
(les aplicacions s'hauran de tornar a engegar per a que això tingui efecte). 
Hauríeu de poder inserir això en els vostres fitxers d'inici de les X com 
el $HOME/.xinitrc. </para>
<para>O bé simplement actualitzant a XFree86-3.3.3.1-1 i superiors.</para>
<para>També, referent a el problema de la tecla de retrocés (Número d'error: kb704): el problema s'arregla d'alguna manera posant la següent línia dins de $HOME/.xinitrc: 
<screen>xmodmap -  "keysym Delete = BackSpace"
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="icones-en-el-menu-k">
<title>Com puc crear icones per a les aplicacions no KDE que pugui posar-les en el menú 'K'? A on van a parar aquestes icones (o kdelnk)?</title>
<para>Creeu-les utilitzant el vostre manipulador d'imatges preferit, per exemple, el GIMP, i 
poseu-les al directori $KDEDIR/share/icons(/mini) o també 
$HOME/.kde/share/icons(/mini).  A més a més, hi ha un editor d'icones del KDE 
desat en algun lloc...</para>
</sect1>

<sect1 id="programes-que-no-tenen-icones">
<title>Què passa amb els programes del KDE que no tenen icones (com el KWord)? Com el puc posar en el menú?</title>
<para>Bé utilitzeu el kmenuedit (K =&gt; Pannell =&gt; Editar menús) o bé cliqueu amb el botó dret 
en el fitxer kdelnk i escolliu Propietats =&gt; Executar i escolliu una icona bonica.</para>
</sect1>

<sect1 id="cliente-ftp-grafic">
<title>Té el KDE un client d'FTP gràfic?</title>
<para>Si, i no és cap altre que el vostre gestor de fitxers preferit, el KFM.  
Podeu arrossegar i deixar caure fitxers remots en els directoris locals. També hi ha una 
utilitat anomenada KGet que permet continuar i encuar, però necessitareu 
usar-lo en combinació amb el KFM (podeu arrossegar i deixar caure dins del KGet però 
no podeu utilitzar-lo per a examinar els servidors d'FTP).</para>
<para>Es clar, no cal que utilitzeu els clients d'FTP proporcionats pel KDE. El WxFTP sembla ser una alternativa molt popular.</para>
</sect1>

<sect1 id="sortir-del-kde">
<title>Com puc sortir del KDE?</title>
<para>Cliqueu en aquella X tan estranya que hi ha damunt del padlock al costat dels 
botons d'escriptori en el pannell, per a sortir del KDE. CTRL-ALT-Retrocés
també farà el fet, matant el servidor d'X, però el seu ús impedeix la 
gestió de sessió. A més, hi ha una opció de sortir en el botó "K", el que posa 
"A on voleu anar demà?".  Per últim però no per això menys important, 
si cliqueu amb el botó dret en una àrea buida de l'escriptori, se us 
presentarà amb un menú que contindrà l'opció de sortir.</para>
</sect1>

<sect1 id="korn-kbiff">
<title>Hi ha algun programa que comprovi si hi ha nou correu en el meu PSI només quan estic connectat?</title>
<para>El KOrn i el KBiff faran bé la feina. No importa si esteu connectat o no. -- si no esteu 
connectats, ambdós simplement s'esperaran (inactius).</para>
</sect1>

<sect1 id="es-necessari-actualitzar-se">
<title>És realment necessari actualitzar-se a l'última versió?</title>
<para>Realment no. però si esteu interessat en instal·lar nous programes pel KDE i també en actualitzar els existents que tenen problemes, probablement seria necessari que us l'actualitzéssiu.   El KMail, per exemple, és gairebé inutilitzable en la versió 1.0 però és bastant 
decent en la versió 1.1 i superior.  Per a acabar, si voleu un entorn més polit, un increment de la 
rapidesa i un nombre creixent de funcionalitats, aleshores us haurien d'actualitzar ara! </para>
</sect1>

<sect1 id="copiar-i-enganxar">
<title>Com puc copiar i enganxar en el KDE?</title>
<para>El mètode més senzill és utilitzar el vostre ratolí:
<orderedlist><listitem>
<para> seleccioneu el text que voleu copiar mantenint premut el botó esquerre.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> aneu a l'àrea de destí; depenent de la vostra configuració, necessitareu clicar-hi 
amb el botó esquerre per a tenir focus.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> cliqueu el botó del mig per a enganxar. Si teniu un ratolí de dos botons 
i esteu emulant un ratolí de tres botons, premeu els dos botons simultàniament.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="menus-de-red-hat">
<title>Com puc convertir els menús per defecte de Red Hat a un menú dins el menú K?</title>
<para>Cliqueu a la K i executeu el System-&gt;Appfinder.</para>
</sect1>

<sect1 id="kdm-o-klock-in-red-hat">
<title>Per què no funcionen el kdm o el klock en la distribució Redhat?</title>
<para>Si us plau comproveu que teniu el fitxer /etc/pam.d/kde. Si no existeix, 
creeu-lo copiant (o fent un enllaç simbòlic) el fitxer xdm a kde.</para>
<para>Tantmateix, el kdebase-1.1pre2 se suposa que fa un enllaç simbòlic des del 
/etc/pam.d/xdm al /etc/pam.d/kde, si no existeix.</para>
<para>Hi ha informacions que els fitxers de comandes de desinstal·lació per als RPM de 
kde-1.1pre1 "rh5x" interfereixen amb els de postinstal·lació dels RPM de kde-1.1pre2 "rh5x".</para>
<para>Si teniu problemes, forceu una reinstal·lació:
<screen>rpm -Uvh --force kdesupport-1.1pre2-1rh5x.i386.rpm
rpm -Uvh --force kdelibs-1.1pre2-1rh5x.i386.rpm
rpm -Uvh --force kdebase-1.1-pre2-1rh5x.i386.rpm
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="cvs">
<title>Què és el CVS? </title>
<para>És l'acrònim en anglès per a "Sistema de versions concurrents". És un sistema 
de control de versions i està basat en l'RCS ("Sistema de control de revisions"), 
però ofereix més funcionalitats. S'utilitza 
per a mantenir codi font en desenvolupament. Manté múltiples 
versions de les coses (útil si espatlleu alguna cosa i heu de 
recuperar la feina i aconseguir una versió antiga però neta), i permet l'accés 
remot de la gent a través de la xarxa per escollir l'últim codi font i fins i tot 
registrar noves coses si en tenen permís. També és codi font obert 
(pagueu pel suport si en voleu), i com que és gratuït, és el sistema 
escollit per la gent que escriu nous productes gratuïts, com el KDE.</para>
</sect1>

<sect1 id="pantallas-dual">
<title>Suporta el KDE les pantalles dual?</title>
<para>Us cal el següent:
<orderedlist><listitem>
<para> un servidor d'X multi-capçal (p.e. MertroX)</para>
</listitem>
<listitem>
<para> un gestor de finestres que entengui una pantalla multi-capçal (p.e. el Window Maker)</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
<para>Pel què jo se, el KWM no pot fer el que voleu (encara).</para>
</sect1>

<sect1 id="quina-versio-estic-utilitzant">
<title>Com puc comprovar quina versió del KDE estic utilitzant?</title>
<para>Engegueu el vostre Centre de Control del KDE. Si no hi ha cap menció del número 
de versió del KDE, aleshores ha de ser la versió 1.0.</para>
<para>Una altra diferència clara és la 'K' del pannell. En la 1.0 és una K en blanca 
i negra en 3D, mentre que en la versió 1.1 és una K blanca damunt una roda.</para>
<para>O si heu instal·lat el KDE des de RPMs proveu:
<screen>$ rpm -qa  | grep kde
kdesupport-1.1pre2-2rh5x
kdeadmin-1.1pre2-1rh5x
kdelibs-1.1pre2-1rh5x
kdegraphics-1.1pre2-1rh5x
kdemultimedia-1.1pre2-1rh5x
kdetoys-1.1pre2-1rh5x
kdegames-1.1pre2-1rh5x
kdeutils-1.1pre2-1rh5x
kdebase-1.1pre2-1rh5x
</screen>

per tant la meva versió actual és la 1.1pre2.</para>
</sect1>

<sect1 id="escriure-programari-comercial">
<title>Puc escriure programari comercial per al KDE?</title>
<para>Podeu utilitzar les biblioteques del KDE per a escriure "codi comercial i tancat" 
igual que "codi comercial i obert". Si escriviu programari de codi font obert podeu 
utilitzar la versió gratuïta del Qt. Però si escriviu programari de codi font tancat 
no podeu usar la versió gratuïta del Qt; haureu d'obtenir l'edició professional del Qt 
de Troll Tech. </para>
<para>Si voleu més informació, si us plau contacteu directament amb Troll Tech.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="preguntes-no-relacionades-amb-el-kde">
<title>Preguntes no relacionades amb el KDE, però més freqüents, de tota manera. :-)</title>

<sect1 id="canviar-la-resolucio">
<title>Com puc canviar la resolució de la pantalla?</title>
<para>Utilitzeu Ctrl-Alt-'+' i Ctrl-Alt-'-' per a escollir entre les resolucions que heu 
definit a /etc/XF86Config (potser sota /etc/X11/ en comptes - esbrineu-ho  
primer).  Si preferiu embrutar-vos les mans, sempre podeu editar el fitxer directament.  
Posant la vostra resolució preferida al principi (o fent que sigui l'única de la llista), 
les X sempre engegaran amb aquesta resolució.</para>
</sect1>

<sect1 id="canviar-la-profunditat-de-color">
<title>Com puc canviar la profunditat de color?</title>
<para>Pel què jo se, no es pot fer directament al vol. Podeu o bé engegar les X utilitzant: 
<screen>startx -- -bpp ??
</screen>

on ?? pot ser 8, 16, 24 o 32 depenent de la profunditat que voleu, o 
si esteu utilitzant l'xdm/kdm, haureu d'editar el /etc/X11/xdm/Xservers (pot 
variar) posant: 
<screen>:0 local /usr/X11R6/bin/X -bpp 16
</screen>

per a una profunditat de color de 16.</para>
<para>Alternativament, podeu editar el fitxer XF86Config i afegir una línia com 
<screen>DefaultColorDepth     ??
</screen>

a la secció "Screen".  El proper cop que engegueu les X, s'executarà amb la nova configuració de 
profunditat de color.</para>
</sect1>

<sect1 id="ratoli-de-2-botons">
<title>Què puc fer si estic utilitzant un ratolí de 2 botons?</title>
<para>Aneu a comprar un de 3 botons, o utilitzeu l'emulació del tercer botó. El tercer botó 
s'emula prement ambdós botons, dret i esquerre, alhora. Potser necessitareu 
activar "Emulate3Buttons" en el vostre fitxer XF86Config.</para>
</sect1>

<sect1 id="finestra-apegolosa">
<title>Què és una finestra "apegalosa"?</title>
<para>En un entorn d'escriptori virtual amb múltiples escriptoris virtuals, una 
finestra "apegalosa" restarà posada a la pantalla quan us mogueu entre escriptoris, 
com si estigués enganxada al vidre de la pantalla. L'xclock és la típica candidata 
per a ser-ho, ja que només us cal executar-ne una única instància, i sempre hi és.</para>
</sect1>

<sect1 id="punter-del-ratoli">
<title>Com puc substituir el punter del ratolí amb una "X" per una fletxa?</title>
<para>Els diversos tipus de ratolí disponibles per a X estan definits en el fitxer 
X11/cursorfont.h.  Podeu canviar-lo utilitzant 'xsetroot -cursor&lowbar;name 
NOM&lowbar;DEL&lowbar;CURSOR'.  Per exemple, jo tinc el següent en el meu 
$HOME/.Xclients: </para>
<para><screen>xsetroot -cursor_name left_ptr
</screen>
</para>
<para>Això crearà el comú punter en forma d'angle cap a l'esquerra. Per a veure altres 
alternatives, teclegeu 'xfd -fn cursor'.  I es clar, no us oblideu que 'man xsetroot' 
és el vostre amic.</para>
</sect1>

<sect1 id="diff">
<title>Com puc extreure/instal·lar fitxers diff?</title>
<para>Per a generar un 'context-diff' adequat per a apedaçar, utilitzeu: 
<screen>diff antic-fitxer nou-fitxer &gt; fitxerpatch
</screen>
</para>
<para>Per a aplicar les diferències 'diff' a un fitxer ("apedaçar el fitxer"), executeu:
<screen>patch &lt; fitxerpatch
</screen>
</para>
</sect1>

<sect1 id="actualitzar-el-nucli">
<title>Hauria d'actualitzar el nucli (kernel) versió 2.2?</title>
<para>Depèn. Si el nucli 2.2.x proporciona alguna cosa que realment voleu o necessiteu 
que el vostre no, aleshores hauríeu d'actualitzar-vos-el.</para>
</sect1>

<sect1 id="muntar-dos">
<title>Com puc muntar la unitat de disc tant en dos com en ext2?</title>
<para>Només cal que especifiqueu el tipus de sistema de fitxers 
com automàtic en el /etc/fstab. L'Autodetecció
funciona correctament per a dos i ext2.</para>
</sect1>

<sect1 id="leds">
<title>Com puc engegar el KDE amb el Bloq. Núm. activat?</title>
<para>Heu provat de fer 'man setleds'? </para>
<para>A més, potser voleu editar el vostre $HOME/.Xmodmap i posar-hi les següents línies:</para>
<para><screen>! redefineix el teclat numèric per a ser utilitzat sense el Bloq. Num.
keycode 79 = 7
keycode 80 = 8
keycode 81 = 9

keycode 83 = 4
keycode 84 = 5
keycode 85 = 6

keycode 87 = 1
keycode 88 = 2
keycode 89 = 3

keycode 90 = 0
keycode 91 = comma
keycode 86 = plus

! desactiva el tecla BloqNum
keycode 77 =            
</screen>
</para>
<para>Altres possibles alternatives són: 
<orderedlist><listitem>
<para> xkeycaps: clicant amb el botó dret hauria de permetre editar-ho. Potser ho haureu de 
fer com a usuari administrador.</para>
</listitem>
<listitem>
<para> "man XF86Config" i mireu la secció Keyboard.</para>
</listitem>
</orderedlist>
</para>
</sect1>

<sect1 id="captures-de-pantalla">
<title>Com puc far captures de pantalla de finestres o de l'escriptori?</title>
<para>Utilitzeu l'xv, el gimp, el ksnapshot, o el que sigui.</para>
</sect1>

<sect1 id="fer-pagines-web">
<title>Hi ha en algun lloc una eina per a fer pàgines web?</title>
<para>Si, i n'hi ha moltes més allà fora, incloent l'StarOffice, el Redactor 
del Netscape, l'XEmacs i el WebMaker, la nostra pròpia eina de publicació web del KDE!  
I si s'utilitza el WINE, és possible executar les vostres eines basades en Windows 
també. Proveu-ne tantes com us sigui possible i escolliu 
la que sigui més adient per a les vostres necessitats.</para>
</sect1>

<sect1 id="servidor-x-per-windows">
<title>On puc trobar un servidor X gratuït per a Windows 95/98/NT?</title>
<para>Podeu provar de descarregar el MI/X des de<ulink url="http://www.microimages.com/">http://www.microimages.com/</ulink>.</para>
</sect1>

<sect1 id="afaik">
<title>Que volen dir tots aquests acrònims com AFAIK? (en anglès)</title>
<para><programlisting>AFAIK: as far as I know (pel què jo se)
BTW: by the way (per cert)
FWIW: for what it's worth (pel què val)
CMIIW: correct me if I am wrong (corregeix-me si m'equivoco)
IMHO: in my humble opinion (en la meva humil opinió)
IMAHO: in my always humble opinion (en la meva sempre humil opinió)
FUD: fear, uncertainty and doubt (por, incertesa i dubte)
BFN: bye for now (adeu per ara)
AISE: as I see it (com jo ho veig)
AAMOF: as a matter of fact (de fet)
BION: believe it or not (t'ho creguis o no)
FYI: for your information (per a la teva informació)
MYOB: mind your own business (preocupa't de les teves coses)
SOP: standard operating procedure (procediment estàndard d'operació)
RTFM: read the fine manual (llegeix el manual)
YMMV: your mileage may vary  (el teu kilometratge pot variar)
TIA: thanks in advance (gràcies per endavant)
HTH: hope this helps (espero que això ajudi)
IIRC: if I recall correctly (si recordo bé)</programlisting>
</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="obtenint-mes-informacio">
<title>Obtenint més informació</title>

<sect1 id="pagina-principal-del-kde">
<title>On és la pàgina principal del KDE?</title>
<para>La pàgina local del KDE es troba a:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.kde.org">http://www.kde.org</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Si preferiu un servidor rèplica local, n'hi ha uns quants per a triar:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.swappy.osc.de/kde/www">http://www.swappy.osc.de/kde/www</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://ftp.unina.it:21000">http://ftp.unina.it:21000</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://linux.kreonet.re.kr/kde">http://linux.kreonet.re.kr/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://kde.a1.nl">http://kde.a1.nl</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.ptf.hro.nl/kde">http://www.ptf.hro.nl/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.tuniv.szczecin.pl/kde">http://www.tuniv.szczecin.pl/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://kde.fnet.com.pl">http://kde.fnet.com.pl</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://kde.sw.com.sg">http://kde.sw.com.sg</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.leg.uct.ac.za/mirrors/kde">http://www.leg.uct.ac.za/mirrors/kde</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://www.kde.ch">http://www.kde.ch</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://kde.flash.net">http://kde.flash.net</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="http://kde.stealth.com.au">http://kde.stealth.com.au</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Per a l'última llista de servidors rèpliques de WWW, si us plau referiu-vos a <ulink url="http://www.kde.org/webmirrors.html">http://www.kde.org/webmirrors.html</ulink>.</para>
</sect1>
<sect1 id="KDEmailinglists">
<title>Hi ha alguna llista de distribució del KDE?</title>
<para>Bé, n'hi ha més d'una. Cadascuna es centra en un aspecte diferent del KDE.
Algunes són per a desenvolupadors, per tant no les discutirem en detall.
Les llistes importants són:
<variablelist>
<varlistentry>
<term>kde</term>
<listitem>
<para>Aquesta és la llista principal del KDE per a discussions generals.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kde-announce</term>
<listitem>
<para>Aquesta llista s'utilitza per anunciar noves versions del KDE igual que noves 
eines i aplicacions.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kde-user</term>
<listitem>
<para>Aquesta llista està pensada per a que els usuaris s'ajudin els uns als altres.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kde-look</term>
<listitem>
<para>Aquesta és una llista que toca el tema de l'aspecte i altres consideracions 
generals de la interfície d'usuari.</para>
</listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>kde-licensing</term>
<listitem>
<para>Aquesta llista és per a debats sobre temes relacionats amb la llicència del KDE i del Qt.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
<para>Per a una llista completa de llistes de distribució disponibles, si us plau adreceu-vos a <ulink url="http://www.kde.org/contact.html">http://www.kde.org/contact.html</ulink>.</para>
<para>Si us plau adoneu-vos que no és una bona idea fer preguntes que ja estan 
respostes en aquesta PMF.</para>
</sect1>
<sect1 id="howtosubscribe">
<title>Com em puc subscriure o cancel·lar la subscripció d'aquestes llistes?</title>
<para>Totes les llistes estan disponibles a través de la universitat de T&uuml;bingen.</para>
<sect2>
<title>Per a subscriure's</title>
<para>Envieu un missatge a l'adreça de peticions de la llista, que és:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-request@kde.org">kde-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-announce-request@kde.org">kde-announce-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-user-request@kde.org">kde-user-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-look-request@kde.org">kde-look-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-licensing-request@kde.org">kde-licensing-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>El missatge ha de contenir</para>
<para><literal remap="tt">subscribe</literal> <emphasis remap="it">la vostra adreça de correu</emphasis></para>
<para>en l'assumpte del missatge.</para>
</sect2>
<sect2>
<title>Per a cancel·lar la subscripció</title>
<para>Envieu un missatge a l'adreça de peticions de la llista, que és:
<itemizedlist>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-request@kde.org">kde-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-announce-request@kde.org">kde-announce-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-user-request@kde.org">kde-user-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-look-request@kde.org">kde-look-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
<listitem>
<para> <ulink url="mailto:kde-licensing-request@kde.org">kde-licensing-request@kde.org</ulink></para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>El missatge ha de contenir</para>
<para><literal remap="tt">unsubscribe</literal> <emphasis remap="it">la vostra adreça de correu</emphasis></para>
<para>en l'assumpte del missatge.</para>
<para><emphasis remap="bf"> Si US PLAU: No envieu mai les vostres peticions directament 
a la llista de distribució!</emphasis> Utilitzeu les list-request en el seu lloc.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="llistes-de-distribucio">
<title>Hi ha algun arxiu de les llistes de distribució?</title>
<para>Si, hi ha un arxiu cercable de les llistes de distribució hostatjat per <ulink url="http://www.progressive-comp.com">Progressive Computer Concepts</ulink>.  La URL és: <ulink url="http://lists.kde.org">http://lists.kde.org</ulink>.  </para>
<sect2>
<title>Com puc cercar-hi?</title>
<para>Apunteu el vostre navegador cap a <ulink url="http://lists.kde.org/">http://lists.kde.org/</ulink>.  Allà hi veureu 
un llistat del directori de les llistes de distribució. Adoneu-vos que només podeu 
fer una cerca per assumpte/autor en aquest nivell. Probablement no trobareu 
el que esteu buscant fent aquest tipus de cerques.</para>
<para>Per fer una cerca pel cos, heu d'introduir en alguna de les llistes de correu. Només 
cal que cliqueu a la carpeta a on voleu cercar (p.e. "kde" o "kde-user") i 
aleshores el menú desplegable de la caixa de cerca es posarà per defecte a cerques 
per "Body". Per a completar la cerca probablement hauríeu de cercar a les carpertes "kde",
"kde-user" i "kde-devel".</para>
</sect2>
</sect1>
<sect1 id="KDEnewsgroups">
<title>Hi ha algun grup de debat sobre el KDE? </title>
<para>Si que hi és! És a: <literal remap="tt">comp.windows.x.kde</literal>.  Addicionalment, 
hi ha també un grup alemany a: <literal remap="tt">de.alt.comp.kde</literal>.  Si us plau 
adoneu-vos que no és una bona idea fer preguntes que ja estan respostes per aquestes PMF.</para>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="contribuir">
<title>Contribuir</title>

<sect1 id="com-puc-contribuir-amb-el-kde">
<title>Com puc contribuir amb el KDE?</title>
<para>El KDE és una projecte de programari gratuït que viu de les contribucions voluntàries. 
S'encoratja a tothom a contribuir amb el KDE. No només els programadors són 
benvinguts. Hi ha moltes maneres d'ajudar a continuar el KDE:</para>
<para><itemizedlist>
<listitem>
<para> Provar el programari</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Enviar informes de problemes detectats</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Escriure documentació o fitxers d'ajuda</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Traduint programes, documentació i fitxers d'ajuda</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Dibuixant icones que estiguin bé, component sons</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Escrivint articles i llibres sobre el KDE</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Programant noves aplicacions pel KDE</para>
</listitem>
<listitem>
<para> Evidentment, els promotors també són benvinguts :-)</para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>
<para>Hi ha diversos llocs per buscar més informació si voleu implicar-vos en el 
desenvolupament. El primer pas és subscriure's a alguna de les llistes de distribució. 
De seguida trobareu alguna cosa que pot ser millorada o afegida.</para>
</sect1>

<sect1 id="sotmetre-l-informe-d-un-problema">
<title>Com puc sotmetre l'informe d'un problema?</title>
<para> 
Hi ha un sistema automàtic de seguiment de problemes disponible a: </para>
<para> <ulink url="http://buglist.kde.org">http://buglist.kde.org</ulink> </para>
<para> 
El sistema disposa d'un formulari per a sotmetre descripcions de nous 
problemes i una llista de tots els problemes fins ara coneguts. Si us plau assegureu-vos de 
consultar la llista abans de sotmetre un nou problema.</para>
</sect1>

<sect1 id="programar-per-al-kde">
<title>Vull programar per al KDE. Què hauria de fer primer?</title>
<para>S'encoratja a tothom a desenvolupar programari per al KDE.  El primer que hauríeu 
de fer depèn en gran mesura de la vostra experiència, p.e. si ja heu après 
C++ o teniu experiència amb l'eina Qt i tot això.</para>
<para>Per a entrar en la programació del KDE, necessitareu algunes eines bàsiques: l'automake,
l'autoconf i l'egcs.  Hauríeu de mirar <ulink url="http://developer.kde.org/">http://developer.kde.org/</ulink> i <ulink url="http://www.ph.unimelb.edu.au/~ssk/kde/devel/">http://www.ph.unimelb.edu.au/~ssk/kde/devel/</ulink> per a més trucs.</para>
<para>Un altre recurs excel·lent per a aprendre a programar en KDE són les tutories 
en línia de QT. Venen instal·lades junt amb el QT. Obriu en l'ajuda del 
KDE o del KFM: $QTDIR/html/index.html i marqueu-lo com a preferit. La 
tutoria es troba sota "Using QT".  El codi font de cada lliçó es 
pot trobar en el directori $QTDIR/tutorial.</para>
<para>Hi ha, però, una cosa en la qual tothom interessat en la programació del 
KDE hauria de fer: subscriure's a la llista de distribució dels programadors. Per a 
subscriure's, heu d'enviar un missatge amb la vostra adreça de correu en l'assumpte a:</para>
<para><ulink url="mailto:kde-devel-request@kde.org">kde-devel-request@kde.org</ulink></para>
<para>Si us plau llegiu <link linkend="howtosubscribe">Com subscriure's a aquestes llistes</link> 
atentament. Tot el que s'hi diu s'aplica també a la llista de desenvolupament.</para>
</sect1>

<sect1 id="kde-core-devel">
<title>Com puc obtenir accés d'escriptura a la llista kde-core-devel?</title>
<para> 
Per defecte, quan us subscriviu a la llista kde-core-devel, no podreu 
enviar missatge a aquesta llista; només podreu rebre els 
missatges. Si voleu enviar a aquesta llista, heu de contactar primer amb en 
<ulink url="mailto:konold@kde.org">Martin Konold</ulink>. Ell us 
afegirà a la llista de gent que té permís per a escriure a kde-core-devel.  </para>
<para> 
Això no és cap tipus de censura: Tothom que tingui interès en desenvolupar tindrà 
accés d'escriptura a la llista. Pensem que aquest procediment és una bona 
manera de mantenir la relació senyal/soroll elevada en aquesta llista.</para>
<para>Per cert, kde-devel s'ha obert del tot -tothom hi pot enviar ara.</para>
</sect1>

<sect1 id="acces-al-cvs">
<title>Com puc tenir accés al CVS?</title>
<para> 
El projecte KDE usa el sistema de versions concurrents (CVS) per desenvolupar les 
parts centrals del programari. Generalment, si heu canviat alguna d'aquestes parts, 
o potser heu arreglat algun problema, i voleu enviar aquest canvi, la millor manera 
és crear un per a la versió actual i enviar aquest pedaç al desenvolupador que manté 
el programa.</para>
<para> 
Si feu això més o menys regularment, podeu demanar a en 
<ulink url="mailto:coolo@kde.org">Stephan Kulow</ulink> accés directe al 
CVS. Però tingueu en compte que més i més usuaris alentiran l'accés al CVS per a 
tots els desenvolupadors, per tant volem mantenir el nombre de gent amb accés directe 
al CVS relativament petit. Però sou lliures de demanar-ho!</para>
</sect1>

<sect1 id="acces-de-lectura-al-cvs">
<title>Només estic encuriosit. Puc tenir accés només de lectura al CVS? </title>
<para> 
Sí. És possible obtenir accés només de lectura al repositori del CVS amb la utilitat <literal remap="tt">cvsup</literal>. </para>
<para>Podeu trobar més informació sobre com configurar el cvsup per al repositori 
del KDE a <ulink url="http://www.kde.org/cvsup.html">la pàgina del cvsup del KDE</ulink>.</para>
</sect1>

<sect1 id="replica-del-cvs">
<title>Hi ha algun servidor rèplica del CVS per al KDE?</title>
<para>Sí. El principal servidor del KDE està normalment molt ocupat i no respon.
Si us plau doneu un cop d'ull a <ulink url="http://www.kde.org/cvsupmirrors.html">http://www.kde.org/cvsupmirrors.html</ulink>
per a la llista de rèpliques disponibles. Per exemple, per a utilitzar el servidor rèplica 
cvsup.nl.freebsd.org, simplement substituïu 
<screen> 
*default host=cvs.kde.org
</screen>

per
<screen> 
*default host=cvsup.nl.freebsd.org
</screen>

en el vostre fitxer de comandes cvsup.</para>
</sect1>

<sect1 id="traduccio">
<title>Com puc informar-me sobre la traducció de programes del KDE a la meva pròpia llengua?</title>
<para>Doneu un cop d'ull a <ulink url="http://www.kde.org/i18n.html">http://www.kde.org/i18n.html</ulink> per a veure si 
el vostre programa ja està traduït (la majoria ho estan).  Altrament hi trobareu informació 
sobre com fer-ho un mateix. També podeu consultar les pàgines de <ulink url="http://linux.softcatala.org">http://linux.softcatala.org</ulink>.</para>
</sect1>
</chapter>
</book>
