<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook V3.1-Based Variant V1.0//EN" [
  <!ENTITY kappname "&ksysguard;" -- this only *seems* redundant -->
  <!ENTITY % addindex "IGNORE">
  <!ENTITY % Slovenian "INCLUDE" -- change language only here -->
  <!ENTITY % ents PUBLIC "-//KDE//ENTITIES Documentation V1.0//EN">
  %ents;
]>
<!-- $Id: index.docbook,v 1.4 2001/02/20 21:21:27 bischoff Exp $ -->
<!-- $Source: /home/kde/kde-i18n/sl/docs/kdebase/ksysguard/index.docbook,v $ -->
<book lang="&language;">
<bookinfo>
<title>Priročnik za &ksysguard;</title>

<authorgroup>
<author>
<firstname>Chris</firstname>
<surname>Schlaeger</surname>
<affiliation>
<address><email>cs@kde.org</email></address>
</affiliation>
</author>

<othercredit role="developer">
<firstname>Chris</firstname>
<surname>Schlaeger</surname>
<affiliation>
<address><email>cs@kde.org</email></address>
</affiliation>
<contrib>Razvijalec</contrib>
</othercredit>

<othercredit role="reviewer">
<firstname>Lauri</firstname>
<surname>Watts</surname>
<affiliation>
<address><email>vampyr@atconnex.net</email></address></affiliation>
<contrib>Pregledovalec</contrib>
</othercredit>

<othercredit role="translator">
<firstname>Roman</firstname>
<surname>Maurer</surname>
<affiliation>
<address><email>roman.maurer@amis.net</email></address></affiliation>
<contrib>Prevajalec</contrib>
</othercredit>
</authorgroup>

<copyright>
<year>2000</year>
<holder>Chris Schlaeger</holder>
</copyright>

<legalnotice>&FDLNotice;</legalnotice>

<date>14/12/2000</date>
<releaseinfo>1.00.00</releaseinfo>

<abstract><para>&ksysguard; je upravljalnik opravil in nadzornik
sistema prek omrežja, z dodatno funkcionalnostjo programa
<application>top</application>.</para></abstract>

<keywordset>
<keyword>KDE</keyword>
<keyword>KSysGuard</keyword>
<keyword>nadzornik procesov</keyword>
<keyword>top</keyword>
<keyword>ps</keyword>
</keywordset>
</bookinfo>

<chapter id="introduction">
<title>Uvod</title>

<para>&ksysguard; je upravljalnik opravil in nadzornik izvajanja za
KDE.  Zgrajen je z arhitekturo odjemnik-strežnik, kar mu omogoča
pregledovanje lokalnega, kot tudi oddaljenih gostiteljev.  Grafični
vmesnik uporablja tako imenovane senzorje, da dobi informacije, ki jih
potem prikaže.  Senzor lahko vrne preproste vrednosti ali pa bolj
zapletene podatke, kot tabele.  Za vsako vrsto informacije je na voljo
en ali več prikazov.  Prikazi so urejeni v delovne liste, ki jih
lahko, neodvisno drugega od drugega, shranjujete in nalagate.  Zato
&ksysguard; ni le preprost upravljalnik opravil, pač pa tudi na moč
zmogljivo orodje za nadzor velikih strežniških gruč.</para>

</chapter>


<chapter id="usingtheksysguard">
<title>Uporaba &ksysguard;a</title>

<sect1 id="gettingstarted">
<title>Prvi koraki</title>

<para>&ksysguard; lahko zaženete z zagonskega menuja, s pomočjo izbire
<guimenuitem>Sistemski varuh KDE</guimenuitem> v menuju
<guimenu>Sistemi</guimenu>.  Lahko ga tudi zaženete tako, da v
terminalu napišete <command>ksysguard</command>.</para>

<para>Glavno okno &ksysguard;a sestoji iz menujske vrstice, po želji
še orodne vrstice in statusne vrstice, brskalnika senzorjev in
delovnega prostora.  Ko ga prvič zaženete, boste videli svoj lokalni
stroj, v brskalniku senzorjev naveden kot
<guilabel>localhost</guilabel>, in dve strani na področju delovnega
prostora.  To je privzeta sestava.</para>

<para>Takšna privzeta sestava neizkušenim uporabnikom zadostuje za
omejeno upravljanje s sistemom.  Izkušeni uporabniki, ali celo
skrbniki sistemov v večjem računalniškem laboratoriju, imajo drugačne
potrebe.  Program &ksysguard; je zelo prilagodljiv, da ga lahko
uporablja mnogo različnih uporabnikov.</para>
</sect1>

<sect1 id="the-sensor-browser">
<title>Brskalnik senzorjev</title>

<para>Brskalnik senzorjev v drevesni strukturi prikazuje registrirane
gostitelje in njihove senzorje.  Kliknite na držaje drevesa, da
odprete ali zaprete vejo.  Vsak senzor opazuje določeno sistemsko
vrednost.</para>

<sect2 id="connectingtootherhosts">
<title>Povezovanje z drugimi gostitelji</title>

<para>Z novim gostiteljem se lahko povežete tako, da izberete
<guimenuitem>Poveži se z gostiteljem</guimenuitem> z menuja
<guimenu>Datoteka</guimenu>.  Prikazalo se bo pogovorno okno, v
katerega boste vnesli ime gostitelja, s katerim bi se radi povezali.
Pod imenom lahko izberete metodo povezave.  Privzeta metoda je raba
<application>ssh</application>, varne lupine.  Namesto te lahko
uporabljate oddaljeno lupino <application>rsh</application>.  Kliknite
<guibutton>V redu</guibutton>, da vzpostavite povezavo.  Kmalu po tem
se bo v brskalniku senzorjev prikazal novi gostitelj in spet lahko
pregledujete seznam senzorjev.</para>

<para>Za vzpostavitev povezave se na novem gostitelju požene program
<application>ksysguardd</application>.  Ta programa mora biti nameščen
na stroju in mora biti vključen v vašo pot, določeno s spremenljivko
<envar>PATH</envar>.  Žal <application>ssh</application> ne prebere in
izvede vaše datoteke <filename>.profile</filename>, zato običajna
nastavitev <envar>PATH</envar> ne bo na voljo.  Namesto tega uporablja
privzeto pot <envar>PATH</envar>, kot
<parameter>/bin:/usr/bin</parameter>.  Ker namizje KDE najverjetneje
ni nameščeno v katerem od teh imenikov, boste morali narediti ali
popraviti neko datoteko v vašem domačem imeniku.  Ta datoteka se imenuje
<filename>environment</filename> in mora biti v skritem imeniku,
imenovanem <filename>.ssh</filename>.  Za podrobnosti glejte stran
referenčnega priročnika o <application>ssh</application>.  Datoteka
mora vsebovati vrstico, kot je naslednja:</para>

<screen>
<userinput>PATH=/bin:/usr/bin:/opt/kde2/bin</userinput>
</screen>

<para>če je <application>ksysguardd</application> v imeniku
<filename>/opt/kde2/bin/ksysguardd</filename>.</para>

<note><para>Za strokovnjake: <application>ksysguardd</application> je
zelo majhen program, ki je le povezan z libc.  Zato ga lahko
uporabljate tudi v strojih, ki nimajo nameščenega popolnega sistema
KDE, kot so strežniki.  Če se odločite za prilagojeno ukazno izbiro v
konektorju gostitelja, boste morali za zagon
<application>ksysguardd</application> podati popoln
ukaz.</para></note>

<tip><para>Ko uporabljate <application>ssh</application>, preverite,
da imate na oddaljenem stroju nameščeno
<filename>identity.pub</filename> in da je gostiteljski ključ
oddaljenega stroja vaš stroj že registriral.  To najlažje preverite
tako, da v ukazni vrstici napišete <command>ssh
<option>oddaljenigostitelj ksysguardd</option></command>.  Če vas
pozdravi <application>ksysguardd</application>, lahko napišete
<userinput>quit</userinput> in vse je prav.</para></tip>
</sect2>

<sect2 id="disconnecting-hosts">
<title>Odklapljanje gostiteljev</title>

<para>Za odjavo z gostitelja, ga izberite v brskalniku senzorjev, in
iz menuja <guimenu>Datoteka</guimenu> izberite <guimenuitem>Odjavi
gostitelja</guimenuitem>.  Če še vedno uporabljate senzorje, bodo
prikazni okvirji zasenčeni, in prikazi se ne bodo več
osveževali.</para>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="the-workspace">
<title>Delovni prostor</title>

<para>Delovni prostor je organiziran po delovnih listih.  Iz menuja
<guimenu>Datoteka</guimenu> izberite <guimenu>Nova</guimenu>, da
izdelate nov delovni list.  Če želite list spet odstraniti, iz menuja
<guimenu>Datoteka</guimenu> izberite <guimenu>Zapri</guimenu>.  Vse
spremembe bodo shranjene v datoteko z delovnim listom.  Če delovni
list še nikoli ni bil shranjen, boste morali vnesti ime datoteke.
Delovni listi sestojijo iz celic, urejenih v mrežo.</para>

<para>Vsaka celica je lahko napolnjena s prikazom enega ali več
senzorjev.  Celico lahko napolnite tako, da senzor povlečete z
brskalnika senzorjev in ga spustite na celico.  Če je za ta senzor na
voljo več kot ena vrsta prikaza, se prikaže dvižni menu.  Potem lahko
izberete, kateri prikaz bi raje uporabljali.  Določene vrste prikazov
lahko prikažejo več kot en senzor.  Prikazom dodajte več senzorjev
tako, da jih povlečete z brskalnika senzorjev in spustite na že
obstoječi prikaz.</para>

<para>Prikaze lahko nastavite tako, da jih kliknete z desnim gumbom
miške.  Prikaže se dvižni menu, kjer lahko izberete, ali želite
spremeniti lastnosti tega prikaza ali jih odstraniti z delovnega
lista.</para>

<sect2 id="signal-plotter">
<title>Risalnik signalov</title>

<para>Risalnik signalov spremlja vzorce enega ali več senzorjev v
času.  Če je prikazano več senzorjev, so vrednosti obarvane z
različnimi barvami.  Če je prikaz dovolj velik, bo prikazana mreža, ki
ponazarja obseg narisanih vzorcev.  Risalnik lahko sproti sam računa
obseg, če v pogovornem oknu z lastnostmi nastavite minimalno in
maksimalno vrednost na 0, sicer pa uporabi podane vrednosti.</para>
</sect2>

<sect2 id="multimeter">
<title>Multimeter</title>

<para>Multimeter prikazuje vrednosti senzorjev kot digitalni merilnik.
Med lastnostmi lahko določite minimalno in maksimalno vrednost.  Če je
obseg prekoračen, se prikaz obarva rdeče, prikaže pa se tudi okno z
opozorilom.</para>
</sect2>

<sect2 id="process-controller">
<title>Nadzornik procesov</title>

<para>Nadzornik procesov izpiše seznam procesov v vašem sistemu.
Seznam lahko urejate po kateremkoli stolpcu, če nad glavo stolpca
pritisnete levi gumb miške.</para>

<para>Seznam prikazuje nadaljnje podatke o vsakem procesu.  Zavedajte
pa se, da vse lastnosti niso na voljo v vsakem operacijskem
sistemu.</para>

<variablelist>
<varlistentry>
<term><guilabel>PID</guilabel></term>
<listitem><para><abbrev>ID</abbrev> procesa.  Edinstvena številka
za vsak proces.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Ime</guilabel></term>
<listitem><para>Ime izvedljive datoteke, ki je zagnala
proces.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Uporabniška ID</guilabel></term>
<listitem><para>Prijavno ime uporabnika, ki je zagnal
proces.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>CPE</guilabel></term>
<listitem>
<para>Obremenitev procesorja, v odstotkih.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Čas</guilabel></term>
<listitem><para>Skupna količina računskega časa, ki ga je
proces porabil do zdaj.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Nice</guilabel></term>
<listitem><para>Prijaznost procesa pri razvrščanju. Procesi
z višjo številko Nice pridejo manjkrat na vrsto.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Stanje</guilabel></term>
<listitem><para>Stanje procesa. </para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Pomnilnik</guilabel></term>
<listitem><para>Skupna količina pomnilnika (v kbajtih), ki jo
proces porablja.  To vključuje deljeni pomnilnik.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Pritajen</guilabel></term>
<listitem><para>Količina fizičnega pomnilnika (v kbajtih), ki jo
proces porablja.</para></listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term><guilabel>Deljeno</guilabel></term>
<listitem><para>Količina pomnilnika (v kbajtih), ki si ga proces
deli z drugimi procesi.</para></listitem>
</varlistentry>
</variablelist>

<para>Pod tabelo boste videli gumbe, ki jih bomo zdaj opisali od leve
proti desni.</para>

<sect3 id="thetreeview">
<title><guibutton>Drevesni</guibutton> pogled</title>

<para>Drevesni pogled prikazuje odnose med procesi, ki tečejo.
Proces, ki ga zažene drug proces, se imenuje otrok tega procesa.
Drevo je eleganten način za prikaz tega razmerja med roditeljem in
otrokom.  Proces <emphasis>init</emphasis> je prednik vseh
procesov.</para>

<para>Če vas ne zanimajo otroci določenega procesa, lahko kliknete
malo škatlo na levi strani roditelja in poddrevo se bo skrilo.
Še en klik te škatle bo spet prikazal poddrevo.</para>

</sect3>

<sect3 id="theprocessfilter">
<title>Filter procesov</title>

<para>Za zmanjšanje števila prikazanih procesov lahko uporabite filter
procesov.  Procese, ki vas ne zanimajo, lahko odfiltrirate.  Trenutno
lahko prikažete vse procese, le sistemske procese, le uporabniške
procese ali le vaše procese.</para>

</sect3>

<sect3 id="thepausebutton">
<title>Gumb <guibutton>Premor</guibutton></title>

<para>Gumb <guibutton>Premor</guibutton> izberite, če želite zamrzniti
samodejno osveževanje seznama procesov.</para>
</sect3>

<sect3 id="therefreshbutton">
<title>Gumb <guibutton>Osveži</guibutton></title>

<para>Ta gumb lahko uporabljate, če želite sprožiti takojšnjo
osvežitev seznama procesov.</para>

</sect3>

<sect3 id="thekillbutton">
<title>Gumb <guibutton>Pobij</guibutton></title>

<para>Če ste izbrali enega ali več procesov, lahko pritisnete gumb za
pobijanje procesov ter jih s tem uničite.  Procesom se pošlje tako
imenovani signal SIGKILL, kar povzroči, da se takoj prekinejo.  Če
imajo ti programi še vedno neshranjene podatke, bodo ti podatki
izgubljeni, zato uporabljajte ta gumb previdno.</para>

</sect3>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="credits-and-licenses">
<title>Zahvale in licence</title>

<para>&ksysguard; trenutno razvija in vzdržuje Chris Schl&auml;ger
<email>cs@kde.org</email>.  Program &ksysguard; je vnovično napisan
program <application>KTop</application>, urejevalnik opravil za KDE
1.x.  Na programu <application>KTop</application> je delalo več
ljudi:</para>

<itemizedlist>
<listitem><para> A. Sanda <email>alex@darkstar.ping.at</email></para></listitem>
<listitem><para> Ralf Mueller <email>ralf@bj-ig.de</email></para></listitem>
<listitem><para> Bernd Johannes Wuebben
<email>wuebben@math.cornell.edu</email></para></listitem>
<listitem><para> Nicolas Leclercq
<email>nicknet@planete.net</email></para></listitem>
</itemizedlist>

<para>Prenos v platforme, različne od Linuxa, je naredil:</para>

<itemizedlist>
<listitem><para> FreeBSD: Hans Petter Bieker
&lt;zerium@traad.lavvu.no&gt;</para></listitem>
</itemizedlist>

<para>Prevod v slovenščino:</para>
<itemizedlist>
<listitem><para> Marko Samastur
<email>markos@elite.org</email>, prevod programa</para></listitem>
<listitem><para> Gregor Rakar
<email>gregor.rakar@kiss.uni-lj.si</email>, prevod programa</para></listitem>
<listitem><para> Roman Maurer
<email>roman.maurer@amis.net</email>, prevod tega dokumenta</para></listitem>
</itemizedlist>

&underFDL;
&underGPL;

</chapter>

<appendix id="installation">
<title>Namestitev</title>

<sect1 id="howtoobtainksysguard">
<title>Kako dobiti &ksysguard;</title>

<para>&ksysguard; je del projekta KDE, <ulink
url="http://www.kde.org/">http://www.kde.org/</ulink>.  &ksysguard;
lahko najdete v glavnem strežniku za FTP projekta KDE, <ulink
url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/">ftp://ftp.kde.org/pub/kde/</ulink>.</para>

</sect1>

<sect1 id="requirements">
<title>Zahteve</title>

<para>Če želite uspešno prevesti &ksysguard;, potrebujete KDE 2.0 in
Qt 2.2.x.  Vse potrebne knjižnice, kot tudi sam &ksysguard;, lahko
najdete v <ulink
url="ftp://ftp.kde.org/pub/kde/">ftp://ftp.kde.org/pub/kde/</ulink>.</para>

<para>Grafični vmesnik je na voljo na vseh platformah, kjer teče KDE.
Program, ki teče v ozadju, je trenutno na voljo za naslednje vrste
Unixa:</para>

<variablelist>
<varlistentry>
<term>Linux 2.x</term>
<listitem><para> Za delovanje &ksysguard; je treba prevesti jedro Linuxa
s podporo za datotečni sistem <filename>/proc</filename>.  To je privzeta
nastavitev, ki jo pozna večina distribucij Linuxa.</para> </listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>FreeBSD</term>
<listitem><para>Program &ksysguard; mora biti v lasti skupine kmem in mora
imeti nastavljen bit setgid.</para></listitem>
</varlistentry>
</variablelist>

<para>Podpora za druge platforme se še pripravlja.  Vaša pomoč je zelo
zaželena.</para>

</sect1>

<sect1 id="compilationandinstallation">
<title>Prevajanje in namestitev</title>

<para>Če želite v vašem sistemu prevesti in namestiti &ksysguard;, napišite
naslednje v osnovnem imeniku distribucije kdeutils:</para>
<screen>
<prompt>%</prompt> <command>./configure</command>
<prompt>%</prompt> <command>make</command>
<prompt>%</prompt> <command>make <option>install</option></command>
</screen>

<para>Če trčite ob težave, jih, prosimo, sporočite v dopisne sezname
projekta KDE.</para>

</sect1>

</appendix>


</book>
<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-shorttag: t
End:
-->
