<chapter id="kaj-je-kde">
<docinfo>
<date>02/10/2000</date>
<releaseinfo>1.94.00</releaseinfo>
</docinfo>
<title>Kaj je KDE?</title>
<anchor id="whatiskde">

<sect1 id="kaj-je-kde-uvod">
<title>Kaj je KDE?</title>

<para>KDE je namizno okolje. Z drugimi besedami, KDE je zbirka programov,
tehnologij in dokumentacije, ki poskuša običajnemu uporabniku računalnika olajšati 
življenje. KDE je meri na delovne postaje tipa Unix. Je omrežno
pregleden in sledi sodobni delovni filozofiji.</para>

<para>Ustvarjalec namiznega okolja K (KDE) je po celem svetu raztresena skupina
programskih inžinirjev. Glavni cilj skupine je priskrbeti
zelo kakovostno programsko opremo, ki daje uporabniku preprost nadzor nad viri
njegovega računalnika.</para>

<para>KDE poskuša zapolniti potrebo po preprosto uporabljivem namizju za Unix 
delovne postaje, podobnemu namiznim okoljem, ki jih najdemo pod MacOS ali 
Win 95/NT. KDE zapolnjuje potrebo uporabnikov po za uporabo preprostem
delovnem okolju. Orodja, ki so uporabljena za dosego tega cilja so: razširjena
interna komunikacija prgramov, uporaba komponent, posplošen 'povleci in spusti', enoten
izgled in občutek in še mnogo drugega. Tako KDE ponuja mnogo več kot tradicionalni
Unix-ovi okenski upravljalniki.</para>

<para>Stabilnost, skalabilnost in odprtost so kvalitete, ki so povzdignile Unix
v nezamenljivo izbiro profesionalcev informacijske tehnologije za dolga leta.
KDE nagrajuje to izvrstno osnovno ogrodej in prinaša nove, zelo potrebne
kvalitete: uporabnost, prijaznost do uporabnika in lepoto! KDE je bil prvi in
ostaja vodilni igralec pri vnosu teh kvalitet v Unix, ki je mnoga leta 
predstavljal vodilno platformo za strežnike in znanstvene ustanove, 
vendar pa ni bil posebej privlačen za namizne uporabnike.</para>

<para>Brez Unix-a ne bi bilo interneta ali pa bi imel drugačno, dolgočasnejšo
podobo. Vendar pa Unix do sedaj ni naslavljal potreb povprečnega 
uporabnika računalnika. To dejstvo je posebno nesrečno, saj je kar nekaj 
različic Unixa (<ulink url="http://www.linux.org">Linux</ulink>, <ulink
url="http://www.freebsd.org">FreeBSD</ulink>, <ulink
url="http://www.netbsd.org">NetBSD</ulink>, itd.) prosto dosegljivih v 
internetu. Vse so izvrstne kakovosti in stabilnosti. </para>

</sect1>

<sect1 id="kaj-je-kde-namizje">
<title>KDE - namizno okolje</title>

<para>V kombinaciji s prosto implementacijo Unix-a ponuja KDE v celoti 
prosto namizno računalniško platformo za doma ali za delo.
</para>

<para> Ta platforma je vsakomur dosegljiva brez plačila vključno z
izvorno kodo, ki jo lahko vsakdo spreminja.</para>

<para>Medtem, ko vedno obstaja prostor za izboljšave, verjamemo, da smo 
prispevali uporabno alternativo nekaterim bolj razširjenim in 
komercialnim kombinacijam opracijski sistem/namizje ki so dosegljive danes. 
Upamo, da bo kombinacija Unix/KDE končno prinesla odprto, 
zanesljivo, stabilno in monopola prosto računalništvo povprečnemu uporabniku, 
kar so znanstveniki in računalniški profesionalci širom sveta uživali 
že leta. </para>

</sect1>

<sect1 id="kaj-je-kde-razvojno-ogrodje">
<title>KDE - razvojno ogrodje programov</title>

<para>KDE se osredotoča na uporabnikove potrebe, vendar pa je jasno, da je to
laže doseči, če ponudimo razvijalcem najboljša orodja. Koda KDE vsebuje
nekaj najboljših razvojnih tehnologij modernega 
računalništva.</para>

<para>Pisanje programov pod Unix/X11 je bil zelo mukotrpen in delovno 
intenziven proces. KDE priznava dejstvo, da je računalniška platforma dobra 
le toliko kot je prvovrstnih programov, ki so dosegljivi uporabnikom 
te določene platforme.</para>

<para>KDE defines new technologies in <abbrev>DCOP</abbrev> and KParts, created
to offer a component document model and technology.  Together with the complete
KDE libraries programming interface, <abbrev>DCOP</abbrev>/KParts are set in
direct competition with other similar technologies like Microsoft's
<abbrev>MFC</abbrev>/<abbrev>COM</abbrev>/ActiveX technologies. The excellent
quality and the high level of refinement of KDE's application programming
interface (<abbrev>API</abbrev>) enables developers to focus on original and
interesting issues and avoid reinventing the wheel.</para>

<para> V upoštevanju teh okoliščin je KDE projekt razvil izvrsten sestavljen 
programski okvir, vključujoč zadnje dosežke v tehnologiji in se s tem postavil v 
neposredno tekmo s tako popularnimi razvojnimi ogrodji kot je na primer Microsoftova
tehnologija <abbrev>MFC</abbrev>/<abbrev>COM</abbrev>/ActiveX. KDE-jeva 
<abbrev>KOM</abbrev>/OpenParts sestavljena dokumentna tehnologija omogoča razvijalcem hitro 
ustvarjanje prvovrstnih programov z implementirano zadnjo 
tehnologijo.</para>

</sect1>

<sect1 id="kaj-je-kde-pisarniska-zbirka">
<title>KDE - zbirka pisarniških programov</title>

<para>V svoji trenutni obliki KDE poleg osnovnih namiznih komponent
ponuja zbirko močnih pisarniških programov, v svetu pozanih pod imenom
<application>KOffice</application>.</para>

<para><application>KOffice</application> je osnovan na KDE-jevih tehnologijah
<abbrev>DCOP</abbrev>/KParts. ITrenutno vsebuje: urejevalnik besedil
z zmožnostmi namiznega založništva
(<application>KWord</application>), preglednico
(<application>KSpread</application>) spremljajoč program za risanje grafov
(<application>KChart</application>), program za izdelavo predstavitev
(<application>KPresenter</application>) in vektorski risarski program
(<application>KIllustrator</application>).  Vse skupaj tsno povezuje
<application>KOffice Workspace</application>, integirana lupina, ki olajša
uporabo komponent <application>KOffice</application>-a v povezavi druge z drugo
Dodatne komponente vključujejo poštnega odjemalca, bralnika novic
in močnega osebnega organizatorja <abbrev>PIM</abbrev> (Personal Information Manager - an
organizer).</para>

<para>Medtem ko so nekateri od teh programov še vedno v alfa razvoju, 
se drugi hitro približujejo izdaji. <application>KPresenter</application>, 
KDE-jev predstavitveni program je bil uspešno uporabljen na 5. mednarodnem kongresu 
Linuxa v Koelnu (Nemčija), kjer je skrbel za predstavitve. </para>

<para>We would like to invite you to <ulink url="http://www.kde.org">learn more
about KDE</ulink> and <ulink
url="http://koffice.kde.org">KOffice</ulink>.</para>

</sect1>
</chapter>


