<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook V3.1-Based Variant V1.0//EN" [
  <!ENTITY % addindex "IGNORE">
  <!ENTITY % Slovenian "INCLUDE">
  <!ENTITY % ents PUBLIC "-//KDE//ENTITIES Documentation V1.0//EN">
  %ents;
]>

<book lang="&language;">
<bookinfo>

<title>Povabilo v &kde;</title>

<authorgroup>
<author>
<surname>Ekipa KDE</surname>
</author>
<othercredit role="translator"><contrib>Prevod različice 1.1</contrib>
<firstname>Primož</firstname>
<surname>Peterlin</surname>
<affiliation><address><email>primoz.peterlin@biofiz.mf.uni-lj.si</email></address></affiliation>
</othercredit>
<othercredit role="translator"><contrib>Uskladitev/vzdrževanje 2.x</contrib>
<firstname>Andrej</firstname>
<surname>Vernekar</surname>
<affiliation><address><email>andrej.vernekar@kiss.uni-lj.si</email></address></affiliation>
</othercredit>
</authorgroup>

<date>10/7/2000</date>
<releaseinfo>2.0</releaseinfo>

<copyright>
<year>1999</year><year>2000</year>
<holder>Ekipa KDE</holder>
</copyright>

<legalnotice>&FDLNotice;</legalnotice>

<abstract>
<para>Uvod v namizje &kde; (K Desktop Environment).</para>
<para>To je hiter vodnik v &kde;.</para></abstract>

<keywordset>
<keyword>KDE</keyword>
<keyword>hiter start</keyword>
<keyword>uvod</keyword>
</keywordset>
</bookinfo>

<chapter id="introduction">
<title>Uvod</title>

<para>Ta spis je kratek uvod v namizje &kde;, in vas bo seznanil z nekaj
njegovimi osnovnimi lastnostmi.</para>

<para>Ne pokriva vseh vidikov omizja, pravzaprav ne pokriva 
niti večine le-teh. Opisuje le nekaj najosnovnejših načinov, kako se lotite 
nekaterih pogostih opravil.</para>

<para>Pričakuje se, da ste seznanjeni z vsaj enim od grafičnih uporabniških
vmesnikov, kot so na primer <trademark>CDE</trademark>, <trademark>Geos</trademark>,
<trademark>GEM</trademark>, &NeXTSTEP;, &Mac;, <trademark>OS/2</trademark> 
ali &Microsoft; &Windows;. Tako bomo lahko preskočili uporabo miške in tipkovnice ter 
se osredotočili na, upajmo, zanimivejše stvari.</para>

</chapter>

<chapter id="an-overview-of-kde">
<title>Pregled &kde;</title>

<para>Ta razdelek je namenjen tistim, ki se radi učijo ob lastnem raziskovanju in 
želijo samo najosnovnejše orientacijske informacije, kako sploh začeti. Kasneje bo sledil 
celovitejši uvod v okolje KDE ter uporabni namigi in bližnjice. Če vas že srbijo prsti, 
preletite ta razdelek, ostanek pa po potrebi natančneje preberite kasneje, 
ko bodo za vami že prve izkušnje s terena.</para>

<para>Opomba: &kde; je zelo nastavljivo namizje. V tem pregledu opisujemo
privzeto nastavitev.</para>

<sect1 id="the-kde-desktop">
<title>Namizje KDE</title>

<para>Običajno namizje KDE je sestavljeno iz treh površin:</para>

<itemizedlist>
<listitem><para><interface>Pult</interface> na dnu zaslona, s katerega zaganjamo 
namenske programe in preklapljamo med namizji. Med drugim vsebuje tudi 
program 'Zaganjalec programov', ki ob kliku na veliko ikono ,,K`` prikaže menu z
namenskimi programi, ki jih lahko poženemo s klikom </para></listitem>
<listitem><para><interface>Opravilna letev</interface> v zgornjem levem kotu zaslona, 
s katero preklapljamo med opravili, ki trenutno tečejo. S klikom na namenski
program na opravilni letvi se prestavimo v ta program.
</para></listitem>
<listitem><para><interface>Namizje</interface> na katerega lahko postavimo pogosteje
uporabljane datoteke ali imenike. KDE omogoča več namizij, vsako od
njih pa ima svoja okna. S klikom na oštevilčene gumbe na pultu
preklapljamo med namizji.</para> </listitem>
</itemizedlist>

</sect1>

<sect1 id="ready-set-go">
<title>Pripravljeni, pozor, gremo!</title>

<para>Nekaj hitrih namigov, s katerimi lahko začnete z delom.</para>

<itemizedlist>
<listitem><para>Da poženete program, kliknite na gumb "<guiicon>K</guiicon>"
na pultu (imenuje se tudi <link linkend="starter">Zaganjalec 
programov</link>) potem izberete program iz menuja.</para></listitem>
<listitem><para>Datoteke v domačem imeniku dosežete s klikom na mapo s sliko
hiše na opravilni letvi. To po pognalo program <application>Konqueror</application>, KDE-jev datotečni upravljalnik.</para></listitem>
<listitem><para>Da odprete Unix-ovo ukazno vrstico izberite <menuchoice><guimenu>Zaganjalec
programov</guimenu><guisubmenu>Sistem</guisubmenu><guimenuitem>Terminal</guimenuitem></menuchoice>,
ali pa pritisnite 
<keycombo><keycap>Alt</keycap><keycap>F2</keycap></keycombo>, da odprete
majhno okno ukazne vrstice za izvedbo enega samega ukaza.</para></listitem>
<listitem><para>Izberite <guiicon>Nadzorni center KDE</guiicon> v zaganjalcu programov, da nastavite KDE.</para></listitem>
<listitem><para>S tipkovnico lahko med namenskimi programi preklapljate z
<keycombo><keycap>Alt</keycap><keycap>Tab</keycap></keycombo>, med
namizji pa z <keycombo><keycap>Ctrl</keycap><keycap>Tab</keycap></keycombo>.
</para></listitem>
<listitem><para>Z <mousebutton>desnim</mousebutton> gumbom na miški pridete do kontekstnih menujev za
pult, namizje, in večino programov KDE.</para></listitem>
</itemizedlist>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="launching-applications">
<title>Zagon programov</title>

<sect1 id="starter">
<title>Zagon z uporabo zaganjalca programov in pulta</title>

<para>Na dnu zaslona je pult. Z njim zaganjate programe. 
Na levi najdete gumb z veliko črko K. 
To je <guiicon>zaganjalec programov</guiicon>. Na vrhu gumba je
majhna puščica, ki označuje, da se bo ob kliku odprl menu. Poskusite!
Dvižni menu omogoča dostop do vseh namenskih programov, ki so
nameščeni na vašem računalniku.</para>

<sect2>
<title>Prilagoditev pulta</title>

<para>Če kak namenski program ali orodje uporabljate zelo pogosto, si seveda
želite do njega dostopati čim hitreje. To lahko napravite tako, da
posamezen program ali pa kar celoten podmeni v Zaganjalcu programov
dodate kot gumb za hiter zagon na pult. Recimo, da bi hoteli
poganjati program za iskanje datotek "Poišči datoteke" kar s pritiskom na
gumb na pult. To se napravi takole: <menuchoice><guimenu>Zaganjalec 
programov</guimenu> <guisubmenu>Menu pulta</guisubmenu>
<guisubmenu>Dodaj</guisubmenu> <guisubmenu>Program</guisubmenu>
<guimenuitem>Poišči datoteke</guimenuitem></menuchoice> (s tem smo želeli povedati, da
morate najprej klikniti na <guimenu>zaganjalca programov</guimenu>, potem pa izbrati
"<guisubmenu>Menu pulta</guisubmenu>" kjer majhna puščica na desni
nakazuje, da se bo pojavil majhen podmenu. V njem izberite
"<guisubmenu>Dodaj</guisubmenu>", nato "<guisubmenu>Program</guisubmenu>" in
v naslednjem podmenuju "<guimenuitem>Poišči datoteke</guimenuitem>".).</para>
	
<para>Naj vas opozorimo še na to, da lahko vse elemente na pultu prerazporejate z 
ukazom "<guimenuitem>move</guimenuitem>" iz kontekstnega menuja. Kar kliknite s
<mousebutton>tretjim</mousebutton> gumbom miške (
to je običajno
<mousebutton>desni</mousebutton> gumb, če pa imate miško nastavljeno drugače,
na primer za levičarje, potem pa je morda lahko tudi
<mousebutton>levi</mousebutton> ). Razprl se bo menu, v katerem lahko izberete
"<guimenuitem>Premakni</guimenuitem>". Zdaj premaknite miško in
opazujte, kako ji bo ikona sledila po pultu. Ko ste zadovoljni,
pritisnite prvi gumb na miški (privzeto levi). Kot ste morda opazili,
obstaja v menuju tudi možnost "<guimenuitem>Odstrani</guimenuitem>" s katero lahko 
odstranite gumb s pulta.</para>

</sect2>

<sect2>
<title>Uporaba kontekstnih menujev</title>

<para>To nas pripelje do naslednje zanimive teme. Dostikrat lahko s
pritiskom na <mousebutton>desni</mousebutton> gumb miške prikličete
<interface>kontekstni menu</interface> z izbirami, ki se nanašajo na element, 
na katerega ste kliknili. To si velja zapomniti. Kadar ne veste, kaj se da 
napraviti s čim, poskusite <mousebutton>tretji</mousebutton> gumb. Celo ozadje 
namizja ima svoj kontekstni meni.</para> 

</sect2>

<sect2>
<title>Druge odlike pulta</title>

<para>Pult omogoča še nekaj zanimivih stvari. Ene od njih bodo morda
veseli tisti, katerih monitor ne dopušča posebno visoke ločljivosti. To je 
funkcija ,,Skrij/prikaži pult``, ki jo prikličemo s klikom na letev 
s teksturo ob levem robu pulta.</para>

<para>Mimogrede, če ne veste, kaj počenja kateri od gumbov na pultu,
premaknite kazalček nanj. Ne kliknite, ampak le počakajte kakšno sekundo, in 
pokazal se bo okvirček s kratko kontekstno pomočjo. Takšni kratki kontekstni pomoči, 
ki v nekaj besedah razloži delovanje gumba, pravimo tudi ,,namigi o orodjih`` (angl. tooltips).</para> 

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="want-command-line-back">
<title>Ampak jaz bi rad ukazno vrstico!</title>

<para>Brez strahu, pomirite se. KDE vas ne namerava oropati vaše
priljubljene (in včasih zelo učinkovite) ukazne vrstice. Datoteke
lahko premikate okrog z namizjem, lahko pa uporabljate tudi ukaze
Unixa, ki ste jih navajeni.</para>

<para>KDE nudi nadvse imenitno okno z ukazno vrstico, ki se mu pravi
<application>konsole</application>.  Izberite <menuchoice><guimenu>Zaganjalec 
programov</guimenu> <guisubmenu>Sistem</guisubmenu>
<guimenuitem>Terminal</guimenuitem></menuchoice>. To je morda nekaj, kar bi si
želeli na pultu.</para>
  
<para>Včasih bi morda v ukazni vrstici želeli izvesti le en ukaz. V tem
primeru ne potrebujete celega terminala. Pritisnite kar
<keycombo><keycap>Alt</keycap> <keycap>F2</keycap></keycombo> in odprlo se bo
okence z ukazno vrstico, kamor lahko vtipkate ukaz. Ko se bo ukaz zaključil, se bo okno zaprlo,
vendar si bo zapomnilo vaš ukaz. Ko boste to okno (imenujemo ga 
"<application>minicli</application>") znova odprli in pritisnili 
<keycap>puščico navzgor</keycap>, se boste lahko sprehodili 
skozi prej vnešene ukaze.  V okencu <application>minicli</application> lahko
vnesete naslove virov (<abbrev>URL</abbrev>), tako odprete okno
<application>Konqueror</application>-ja z vnešenim 
<abbrev>URL</abbrev>. Še zadnji namig: sestavek iz 
referenčnega priročnika prikažete tako, da v oknu vtipkate
<command>man:<replaceable>command</replaceable></command>,
kjer je <replaceable>command</replaceable> ime
Unix-ovega ukaza.</para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="working-with-windows">
<title>Delo z okni</title>

<para>Če niste tega že storili, v <link
linkend="starter"><guiicon>zaganjalcu programov</guiicon></link> odprite kakšen program, kot je
"<guimenuitem>Poišči datoteke</guimenuitem>".</para> 

<sect1 id="window-what-now">
<title>Okno! Kaj sedaj?</title>

<para>Ljudje sicer navadno delajo kaj <emphasis>v oknu</emphasis>, včasih pa moramo
vendarle kaj napraviti tudi <emphasis>z oknom</emphasis>. Sledi hiter pregled
nekaterih najpogostejših opravil v zvezi z okni:</para>

<variablelist>
<varlistentry>
<term>Premikanje okna</term>
<listitem><para>Kliknite na naslovno letev okna in povlecite, ali pa držite pritisnjeno tipko <keycap>Alt</keycap>, 
kliknite kamorkoli v oknu in povlecite.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Spreminjanje velikosti okna</term>
<listitem><para>Kliknite na rob okna in povlecite, ali pa držite pritisnjeno 
tipko <keycap>Alt</keycap>, z <mousebutton>desnim</mousebutton> gumbom na miški 
kliknite kamorkoli v oknu in povlecite.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Okno čez cel zaslon</term>
<listitem><para>S klikom na gumb za razprtje na naslovni letvi (kvadratek 
zraven X) razpremo okno čez cel zaslon; s ponovnim klikom na isti gumb 
ga spet skrčimo na prvotno velikost. Klik s 
<mousebutton>srednjim</mousebutton> gumbom razširi okno samo v navpični smeri, 
klik z <mousebutton>desnim</mousebutton> pa samo v vodoravni.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Skrčitev okna v ikono</term>
<listitem><para>Okno skrijemo s klikom na gumb za ikonizacijo na naslovni 
letvi (zraven gumba za razprtje okna). Na namizje ga vrnemo s klikom na njegovo 
ikono na opravilni letvi.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Preklop med okni</term>
<listitem><para>Razen z miško lahko med okni preklapljamo
tudi s pritiskom na <keycombo><keycap>Alt</keycap> <keycap>Tab</keycap></keycombo>. V 
nadaljevanju je navedenih še nekaj tehnik.</para></listitem>
</varlistentry>
</variablelist>

<sect2>
<title>Gumbi na naslovni letvi</title>

<para>Okna KDE imajo nekaj precej standardnih gumbov na naslovni vrstici, ki
vam omogočajo hiter dostop do nekaterih pogostih opravil. Privzeti razpored 
gumbov je naslednji:</para>
 
<para>Na levi strani:</para>
<itemizedlist>
<listitem><para>menijski gumb. To je navadno majhna ikona za namenski
program. Ob kliku nanjo dobimo meni z operacijami nad oknom.
Bližnjica: <keycombo><keycap>Alt</keycap> <keycap>F3</keycap></keycombo> odpre
okenski menu. </para></listitem>
<listitem><para>lepljivi gumb s sliko risalnega žebljička. Kaj za hudirja je to?
Ostanite z nami...</para></listitem>
</itemizedlist>

<para>Na desni strani:</para>
<itemizedlist>
<listitem><para>gumb za ikonizacijo</para></listitem>
<listitem><para>gumb za razprtje</para></listitem>
<listitem><para>gumb za zaprtje. To zapre okno. Bližnjica:
<keycombo><keycap>Alt</keycap> <keycap>F4</keycap></keycombo>.</para></listitem>
</itemizedlist>

</sect2>

<sect2>
<title>Preklapljanje med okni</title>

<para>Zdaj, ko vemo, kako ravnati z okni, jih s pulta nekaj odprimo, saj se
bomo ukvarjali s preklapljanjem med njimi. Ker pri uporabi to
počenjamo zelo pogosto, ponuja KDE nekaj načinov za preklapljanje med
okni; sami si lahko izberete tistega, ki se vam zdi najpripravnejši.</para>

<para>Veliko okenskih sistemov zahteva, da okno pred uporabo aktiviramo
tako, da z miško kliknemo vanj. To je tudi privzeto obnašanje KDE, znano tudi 
kot politika "Klikni za fokus". Vendar pa lahko namizje
nastavite tudi tako, da se bo okno aktiviralo avtomatično, če bo
kazalček nad njim. To je znano kot "Fokus sledi miški". Če v
<link linkend="configure">Nadzornem centru KDE 
</link>, določite tako obnašanje, bo okno postalo aktivno, brž ko premaknete 
kazalec nadenj. Okno pa se z aktivacijo še ne bo nujno premaknilo v ospredje. To lahko 
storite s klikom na naslovno letev ali pa tako da pritisnete 
tipko <keycap>Alt</keycap> in kjerkoli v oknu kliknete <mousebutton>srednji</mousebutton>
gumb miške. Slednji način je posebnost KDE.</para>

<para>Še nekaj metod za preklapljanje med okni:</para>

<itemizedlist>
<listitem><para>Okno izberete z menuja s <emphasis>seznamom oken</emphasis>. Meni 
odprete tako, da s <mousebutton>srednjim</mousebutton> gumbom miške kliknete 
na ozadje namizja ali da kliknete na ikono z več okni na 
pultu.</para></listitem> 
<listitem><para>Držite tipko <keycap>Alt</keycap> in pritisnite
<keycap>Tab</keycap>, da kolobarite med okni.</para></listitem>
<listitem><para>Uporabite opravilno letev (več o njej v nadaljevanju).</para></listitem></itemizedlist>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="using-taskbar">
<title>Uporaba opravilne letve</title>

<para><interface>Opravilna letev</interface> je seznam majhnih ikon, po
ena za vsako okno na namizju. V privzeti nastavitvi se opravilna letev nahaja
znotraj pulta, lahko pa je postavljena tudi na vrhu ali pa na dnu 
zaslona.</para> 

<para>Opravilna letev je močno orodje: preprost klik z
<mousebutton>levim</mousebutton> gumbom miške na primernem gumbu na opravilni letvi
takoj odpre izbran namenski program. Če kliknete na izbiro s
<mousebutton>srednjim</mousebutton> gumbom ikonizirate/deikonizirate
okno. In ne nazadnje, z <mousebutton>desnim</mousebutton> gumbom na miški
prikličemo kontekstni meni z okenskimi operacijami za izbrano 
okno.</para> 

</sect1>

<sect1 id="using-v-desktops">
<title>Uporaba navideznih namizij</title>

<para>Kaj je torej s tistim lepljivim gumbom?</para>

<para>Zgodi se, da imate več oken odprtih, kot pa prostora na namizju. 
Tedaj imate tri možnosti:</para> 

<orderedlist>
<listitem><para> Vsa okna pustite odprta, namizje bo pač nastlano.</para></listitem>
<listitem><para> Ikonizirate tista okna, ki jih ta hip ne potrebujete ter z
opravilno letvijo ali <keycombo><keycap>Alt</keycap> <keycap>Tab</keycap></keycombo> 
preklapljate med njimi. Še vedno malce begajoče, zahteva nekaj dela. </para></listitem>
<listitem><para>Priporočena možnost: napravite to, kar napravi vsak resen operacijski sistem, 
ko mu zmanjka fizičnega pomnilnika: uporabi navidezni pomnilnik. V vašem primeru pač 
uporabite navidezno namizje. </para></listitem>
</orderedlist>

<para>Tretja točka je tisto pravo! KDE zna ravnati z več kot enim
namizjem, vsakim s svojimi okni. Privzeta nastavitev vključuje štiri. Med 
njimi preklapljamo s klikom na gumb za namizje na pultu. 
Tudi <keycombo><keycap>Ctrl</keycap><keycap>F1...F8</keycap></keycombo> vas bo
prestavil v ustrezajoče namizje, s
<keycombo><keycap>Ctrl</keycap><keycap>Tab</keycap></keycombo> pa lahko
kolobarite med njimi. In končno, če miško premaknete na rob zaslona in
počakate nekaj trenutkov, vas bo KDE premaknil na namizje v nakazani
smeri.</para>

<para>Navidezna namizja so nadvse pripravna. Vendar pa bi včasih želeli
imeti kakšno okno v <emphasis>vseh</emphasis> oknih. To je morda pogovorno okno,
ura budilka ali kaj tretjega. V takih primerih uporabimo prej omenjeni
,,lepljivi`` gumb, s katerim pripnemo okno na ozadje, tako da se bo
pojavljalo v vseh navideznih namizjih.</para> 

<para>Lepljivi gumb lahko uporabimo tudi za premik okna iz enega navideznega
namizja v drugega: v prvem namizju pripnemo okno na ozadje, se
premaknemo v drugo namizje, ter ga s ponovnim pritiskom na gumb odpnemo od
podlage. Enostavneje pa gre z uporabo kontekstnega menuja za dano okno
na opravilni letvi (izbira
"<guimenuitem>Na trenutno namizje</guimenuitem>") ali pa z izbiro "<guimenuitem>Na
namizje</guimenuitem>" v meniju z operacijami nad oknom.</para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="managing-your-files">
<title>Ravnanje z datotekami</title>

<para>Grafična okolja pogosto predočijo imenik na disku kot mapo. 
Mape lahko vsebujejo datoteke in druge mape. Tudi program 
<application>Konqueror</application>, KDE-jev datotečni upravljalnik
uporablja to prispodobo za lažje upravljanje datotek.</para>

<sect1 id="using-konqueror">
<title>Uporaba <application>Konqueror</application>-ja</title>

<para>Ko prvič poženete KDE, se pojavi okno z veliko ikonami. To je okno
<application>Konqueror</application>-ja, ki prikazuje datoteke v vašem 
domačem imeniku, torej tam, kjer imate shranjene svoje datoteke. Pod 
orodno letvijo je izpisana tudi pot do mape. Če takega okna nimate 
na zaslonu, ga prikličete tako, da na pultu kliknete na 
ikono s hišo.</para>

<para>Datoteko ali mapo odprete tako, da nanjo kliknete enkrat z levim
gumbom na miški. Izberete lahko tudi <menuchoice><guimenu>Okno</guimenu><guimenuitem>Prikaži
drevo imenikov</guimenuitem></menuchoice> iz menuja, da se prikaže hierarhija
imenikov za neposrednejšo navigacijo. Lahko pa tudi urejate pot, ki je
prikazana pod orodno vrstico, da se hitreje prebijete v določen imenik.</para>

<sect2>
<title>Odpiranje datotek</title>

<para>KDE pride s kompletom programov za ogled in urejanje mnogih različnih
vrst datotek. Ko kliknete na datoteko, ki vsebuje spis ali sliko, bo
<application>Konqueror</application> pognal ustrezen program in v njem prikazal 
vsebino datoteke. Kadar <application>Konqueror</application> ne ve, 
kateri program naj uporabi, vas vpraša za 
nasvet.</para>

<note><para><application>Konqueror</application> uporablja označbe zvrsti <link linkend="mime">MIME
</link> za to, da določeni zvrsti datoteke pridruži pripadajoči program.</para></note>

</sect2>

<sect2>
<title>Povleci in spusti</title>

<para>Datoteko prepišete ali premaknete tako, da kliknete nanjo in jo
povlečete na namizje, v drugo okno <application>Konqueror</application>-ja ali pa na ikono
mape. Ko spustite gumb na miški, <application>Konqueror</application> prikaže meni, kjer lahko
izberete, ali želite datoteko prepisati, premakniti, ali napraviti
povezavo nanjo.</para>

<note><para>Naj vas opozorimo, da v tem zadnjem primeru KDE
ustvari simbolno povezavo in ne "trde". Če boste kasneje premaknili ali
izbrisali izvorno datoteko, boste s tem povezavo podrli.</para></note>

<para>Tudi veliko drugih programov KDE podpira operaciji povleci in spusti: ikono 
lahko privlečete in spustite v okno, v katerem teče program, ali pa jo spustite na ikono programa, 
ki ne teče. V obeh primerih bo program poskusil odpreti privlečeno datoteko. Poskusite!</para>

</sect2>

<sect2>
<title>Nastavitev lastnosti datotek</title>
 
<para>Lastnosti datoteke, kot na primer ime ali dovoljenja, spremenimo tako,
da z desnim gumbom kliknemo na ikono datoteke in iz menuja izberemo Lastnosti.</para>

</sect2>
</sect1>

<sect1 id="archives-and-networks">
<title>Delo z arhivi in omrežjem</title>

<para>V preteklosti ste za dostop do programja na Internetu potrebovali
posebno programje. Nič več!</para>

<para>KDE podpira tehnologijo <abbrev>NTA</abbrev> (,,Network Transparent 
Access`` - omrežno pregleden dostop), ki vam omogoča, da do datotek v omrežju
dostopate enako enostavno kot do tistih na svojem disku.</para>

<para>Datoteke na strežniku FTP na primer enostavno dosežete tako, da izberete
<menuchoice><guimenu>Lokacija</guimenu><guimenuitem>Odpri
lokacijo</guimenuitem></menuchoice> iz <application>Konqueror</application>-jevega
menuja, in vpišete <abbrev>URL</abbrev> strežnika <abbrev>FTP</abbrev>. Datoteke 
lahko prepisujete in premikate po sistemu ,,povleci in spusti`` enako, kot če bi 
se nahajale na lokalnem disku. Datoteke lahko odprete celo kar na <abbrev>FTP</abbrev>
strežniku, ne da bi jih eksplicitno prepisali na lokalni disk (kar sicer 
stori KDE sam, kadar je potrebno).</para>

<note><para>Sam po sebi <application>Konqueror</application> uporabi anonimno prijavo na
<abbrev>FTP</abbrev>, kar navadno omeji vaš dostop do datotek na njem.
Če imate odprt račun na strežniku, lahko navedete 
vaše uporabniško ime (<abbrev>ID</abbrev>) kot del poti do vira 
<abbrev>URL</abbrev>:</para>
<screen>
<command>ftp://<replaceable>userid</replaceable>@<replaceable>server</replaceable>/<replaceable>directory</replaceable></command></screen>
<para><application>Konqueror</application> vas bo povprašal za geslo, 
in ko prijava uspe, imate poln dostop do datotek na strežniku.</para></note>

<para>Če ste z Microsoft Windows(tm) navajeni pripomočka <application>WinZip</application>(tm), 
vas bo verjetno razveselilo, da se tudi KDE obnaša enako. Arhivske datoteke
obravnava kot običajne imenike -- ogledate si lahko, katere datoteke
so v arhivu, odpirate datoteke ipd. Splošni koncept je, da naj bo
dostop do datotek v omrežju ter do datotek v arhivih čimbolj podoben
dostopu do datotek na lokalnem disku; edino počasnejši je, saj je
omrežje pač počasnejše od diska.</para>
</sect1>

<sect1 id="using-templates">
<title>Uporaba predlog pri dostopu do programov in naprav</title>

<para>Eden izmed imenikov, ki jih KDE namesti na vaše namizje ob prvi prijavi se
imenuje <guilabel>Templates</guilabel>. Vsebuje kar nekaj datotek s končnico
<filename>.kdelnk</filename> (ni prikazana). Te
<filename>kdelnk</filename> datoteke se uprabljajo za predstavitev naslednjih stvari
v KDE:</para>

<itemizedlist>
<listitem><para>namenskih programov</para></listitem>
<listitem><para>tiskalnikov</para></listitem>
<listitem><para>priklopljivih naprav (<abbrev>npr.</abbrev> disketna
enota)</para></listitem> 
<listitem><para>internetnih virov (<abbrev>npr.</abbrev> spletni
(<abbrev>WWW</abbrev>) dokumenti, <abbrev>FTP</abbrev> imeniki)</para></listitem>
</itemizedlist>

<para>Skoraj vsak element na pultu ali v zaganjalcu programov je povezan z
datoteko <filename>kdelnk</filename> na disku. Datoteka <filename>kdelnk</filename> določa,
katera ikona naj se prikaže, ter druge spefične informacije o tem, kaj
ikona predstavlja (namenski program, napravo ali spletni vir). Katerokoli 
datoteko <filename>kdelnk</filename> lahko povlečete na pult in tako ustvarite 
gumb za hiter zagon.</para>

<sect2>
<title>Nastavitev tiskalnikov</title>

<para>Če ustvarite ikono za tiskalnik, lahko tiskate enostavno tako,
da ikono datoteke povlečete na ikono tiskalnika. Takole se to uredi:</para>

<procedure>
<step><para>Odpremo mapo Templates na namizju. </para></step>
<step><para>Povlečemo ikono Program iz mape na namizje. Iz menuja, ki se
prikaže, ko ikono spustimo, izberemo <guimenuitem>Prepiši</guimenuitem>.
</para></step>
<step><para>Z <mousebutton>desnim gumbom</mousebutton> kliknemo na novi ikoni, in izberemo
<guimenuitem>Lastnosti</guimenuitem> iz kontekstnega menuja.</para></step>
<step><para>V zavihku <guilabel>Splošno</guilabel> spremenimo ime na
<filename>Printer.kdelnk</filename>.</para></step>
<step><para>V zavihku <guilabel>Izvedi</guilabel> vtipkamo v prvo
polje <guilabel>Izvedi</guilabel>:</para>
<screen><command>lpr <option>%f</option></command></screen>
<note><para>Zgled predpostavlja, da tiskamo z ukazom <command>lpr</command>.
Če uporabljate kak drug ukaz, vpišite
tega.</para></note></step>
<step><para>Še vedno v zavihku <guilabel>Izvedi</guilabel>  kliknemo na ikono, ki 
izgleda kot <guiicon>zobnik</guiicon> in izberemo ikono <guiicon>Printer</guiicon> s seznama, ki se prikaže.</para></step>
</procedure>

<para>S tem bi moralo že delovati tiskanje na prej omenjeni način: datoteka,
ko jo povlečemo na ikono tiskalnika, se odtisne na privzetem tiskalniku.</para> 
</sect2>

<sect2>
<title>Priklop naprav</title>

<para>V Unix-u lahko dostopamo ne le do diska, ampak tudi do drugih
enot, vendar pa jih moramo pred uporabo <emphasis>priklopiti</emphasis>
(angl. mount). KDE uporablja datoteke <filename>kdelnk</filename>, s katerimi
enostavno priklapljamo in odklapljamo naprave, kot na primer
disketnike ali CD-ROM, ter dostopamo do podatkov na njih.</para>

<para>Kot primer si oglejmo korake, ki so potrebni, da ustvarimo ikono za
dostop do datotek na disketi:</para>

<note><para>Mnogi sistemi zahtevajo, da ste za priklop ali odklop
naprav prijavljeni kot sistemski oskrbnik (angl. <emphasis>root</emphasis>).</para></note>

<procedure>
<step><para>Odprite mapo Templates na namizju. </para></step>
<step><para>Povlečemo ikono naprave iz mape na namizje. Iz menuja, ki se
prikaže, ko ikono spustimo, izberemo <emphasis>Prepiši</emphasis>.</para></step>
<step><para>Z desnim gumbom kliknemo na novo ikono in izberemo
<guimenuitem>Lastnosti</guimenuitem> iz kontekstnega menuja.</para></step>
<step><para>V zavihku <guilabel>Splošno</guilabel> spremenimo ime v
<filename>Floppy.kdelnk</filename>.</para></step>
<step><para>V zavihku <guilabel>Naprave</guilabel> vnesemo
<filename>/dev/fd0</filename> kot <guilabel>Napravo</guilabel>.</para></step>
<step><para>Kliknemo ikono <guilabel>Odklopljena ikona</guilabel> in izberemo sliko
disketnika brez zelene luči.</para></step>
</procedure>

<para>Zdaj vstavimo formatirano disketo v disketnik in kliknemo ikono
'<guiicon>Floppy</guiicon>'. KDE bo priklopil disketnik in prikazal datoteke na
disketi. Preden odstranimo disketo iz disketnika, jo moramo odklopiti. Z desnim gumbom 
na miški kliknemo ikono 'Floppy' in iz menuja izberemo <guimenuitem>Odklopi</guimenuitem>.</para>
</sect2>
</sect1>
</chapter>

<chapter id="configure">
<title>Nastavitev namizja</title>

<para>Vam kaj glede tega, kako KDE izgleda in se obnaša, ni po volji? Skoraj
gotovo se da to spremeniti. KDE je zelo nastavljiv. Skoraj vse glede
izgleda in obnašanja svojega namizja lahko nastavite po svoji meri. Za razliko 
od mnogih drugih grafičnih okolij v Unix-u vam za to tudi ni treba popravljati čudnih 
kriptičnih nastavitvenih datotek (čeprav lahko izberete tudi to pot, če ravno želite). 
Uporabite lahko <application>nadzorni center KDE</application>, program, namenjen nastavitvi 
namizja.</para> 

<sect1 id="using-kde-control">
<title>Uporaba <application>nadzornega centra KDE</application></title>

<para><application>Nadzorni center</application> poženemo iz <link
linkend="starter">zaganjalca programov</link>. Pojavi se okno z dvema panojema,
levo prikazuje seznam modulov.</para> 

<para> Posamezni modul odpremo tako, da kliknemo na njegovo ime; pojavil se bo seznam
podmodulov. Zatem kliknemo na kategorijo modula in v desnem polju popravimo 
nastavitve.</para>

<para>Spreminjanje nastavitev je precej preprosto. Za vse nastavitve, ki
niso jasne, je na voljo pomoč, ki pojasni nastavitve, ki niso jasne . 
V vsakem panoju so gumbi <guibutton>V redu</guibutton>,
<guibutton>Uporabi</guibutton> in <guibutton>Prekliči</guibutton>, ki napravijo
naslednje:</para>

<itemizedlist>
<listitem><para><guibutton>V redu</guibutton> uporabi spremembe v nastavitvi in 
zapre nastavitveni pano.</para></listitem>
<listitem><para><guibutton>Uporabi</guibutton> uporabi spremembe v nastavitvi, a pusti nastavitveni
pano odprt, tako da lahko opravite še druge spremembe.</para></listitem>
<listitem><para><guibutton>Prekliči</guibutton> zapre odprti pano, ne da 
bi uporabil spremembe.</para></listitem>
</itemizedlist>

<note><para>Če ste spreminjali nastavitve v enem od panojev in se potem premaknili 
v drug modul, ne da bi pred tem potrdili spremembe s klikom na <guibutton>V redu</guibutton> ali
<guibutton>Uporabi</guibutton>, bodo spremembe izgubljene.</para></note>

</sect1>

<sect1 id="configuration-modules">
<title>Nastavitveni moduli</title>

<para>Sledi kratek pregled nastavitvenih modulov:</para>

<variablelist>
<varlistentry>
<term>Uporabniški programi</term>
<listitem><para>Vsebuje nastavitve za <application>Dr. Konqui</application> 
(programski upravljalnik sesutja) in <application>Upravljalnik
prijav</application>.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Brskanje</term>
<listitem><para>Vsebuje nastavitve za datotečni upravljalnik.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Videz &amp; občutek</term>
<listitem><para>Vsebuje nastavitve, povezane z izgledom in obnašanjem
namizja, kot so barva/slika ozadja, barve oken, ohranjevalnik zaslona, pisave
in jezik.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Informacije</term>
<listitem><para>Prikaže informacije o porabljenem pomnilniku in 
<abbrev>CPE</abbrev> (procesorju).</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Strojni dodatki</term>
<listitem><para>Vsebuje nastavitve za tipkovnico in miško.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Prilagoditev</term>
<listitem><para>Tukaj lahko nastavite e-poštne informacije, državo in jezik
ter možnosti pomnjenja gesel.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Nadzor energije</term>
<listitem><para>Če vaš zaslon podpira možnosti varčevanja z energijo, jih lahko
nastavite tukaj.</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Zvok</term>
<listitem><para>Nastavite kako vaš sistem emitira zvoke</para></listitem>
</varlistentry>
<varlistentry>
<term>Sistem</term>
<listitem><para>Tukaj nastavite datum in čas vašega sistema</para></listitem>
</varlistentry>
</variablelist>

<para>Poskusite! Sami raziščite možnosti nastavitve in odkrijte prožnost
okolja KDE.</para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="logging-out">
<title>Odjava</title>

<para>Iskreno upamo, da vam bo uporaba KDE v takšno zabavo in užitek, da se
ne boste nikoli več hoteli odjaviti. Če pa se vseeno morate, preprosto izberite
<menuchoice><guimenu>Zaganjalec programov</guimenu>
<guimenuitem>Odjavi se</guimenuitem></menuchoice>. </para>

<sect1 id="session-management">
<title>Ravnanje s prijavami</title>

<para>Ko se odjavite, si KDE zapomni, kateri programi so ostali odprti, kot
tudi, kje je ležalo kakšno okno. Zato zna to stanje obnoviti, ko se
naslednjič prijavite. Tej odliki pravimo <emphasis>Session Management</emphasis>. 
Programi, napisani posebej za KDE, si vrh tega zapomnijo
tudi svoje stanje ob odjavi: <emphasis>kedit</emphasis>, na primer, si zapomni,
katero datoteko ste urejali.</para>

<para>Drugi programi si ne zapomnijo svojega
stanja ob odjavi, zato vas KDE posvari pred izgubo podatkov ob odjavi.
</para>

<para>Za ilustracijo ravnanja s prijavami izberite <menuchoice> <guimenu>Zaganjalec 
programov</guimenu><guisubmenu>Uporabniški programi</guisubmenu>
<guimenuitem>Urejevalnik besedil</guimenuitem> </menuchoice> s čimer poženete
<application>KEdit</application>. Odprite datoteko z besedilom. Sedaj se odjavite in
ponovno prijavite. Opazili boste, da se bo <application>KEdit</application> obnovil
na natančno istem mestu na zaslonu, vključno s pravilnim virtualnim namizjem
in dokumentom, ki smo ga odprli v <application>KEdit</application>-u preden smo
se odjavili in je sedaj naložen samodejno. <application>KEdit</application> KEdit si 
zapomni celo, ali ste vnesli spremembe v datoteko, ne da bi jih shranili, 
in jih bo shranil, če v menuju <guimenu>Datoteka</guimenu> izberete 
<guimenuitem>Shrani</guimenuitem>.</para>

</sect1>
</chapter>

<chapter id="kde-an-exciting-journey">
<title>KDE je vznemirljivo popotovanje</title>

<para>Upamo, da vam je bil ta kratek pregled namizja KDE všeč, in da vam bo
to namizje pomagalo, da boste svoje delo opravili hitreje in udobneje
kot kadarkoli prej.</para>

<para>Prosimo, da se zavedate, da projekt KDE ni komercialnega značaja, temveč 
delo prostovoljcev z vseh koncev sveta. Radi bi vas povabili,
da se pridružite projektu in postanete del te edinstvene mreže
ljudi. Če ste programer, nam morda lahko pomagate pri pisanju programov za KDE. 
Če ste likovni umetnik ali grafični oblikovalec,
razmislite o novih kompletih ikon, barvnih in zvočnih shemah ter logotipih za KDE. 
Če ste uživate v pisanju, bomo nadvse veseli, če se pridružite našemu dokumentacijskemu 
projektu, KDP.</para>

<para>Kot vidite, lahko pomagate na veliko načinov. Prisrčno ste vabljeni,
da se pridružite tej mreži ljudi z vsega sveta, ki želijo napraviti
KDE za najboljše namizje na kateremkoli računalniku. Prosimo, obiščite <ulink 
url="http://www.kde.org">www.kde.org</ulink>, kjer boste izvedeli še več.</para>

<para><emphasis>Dobrodošli na krovu pri tem vznemirljivem potovanju, </emphasis></para>
<para><literal>Vaša ekipa KDE</literal></para>
</chapter>

<chapter id="advanced-topics">
<title>Zahtevnejše teme</title>

<sect1 id="mime">
<title>Zvrsti mime</title>

<para>KDE že privzeto pozna veliko zvrsti MIME, lahko pa dodajate tudi
svoje, tako da v <application>Konqueror</application>-jevem oknu z izberete
 <menuchoice><guimenu>Nastavitve</guimenu> <guisubmenu>Prikroji</guisubmenu> 
<guimenuitem>Vezi datotek</guimenuitem></menuchoice>.</para>

</sect1>

</chapter>
<chapter id="credits">
<title>Zahvale</title>
<sect1 id="authors">
<title>Avtorji</title>

<itemizedlist>
<listitem><para>Matthias Ettrich
<email>ettrich@kde.org</email></para></listitem>
<listitem><para>Kalle Dahlheimer <email>kalle@kde.org</email></para></listitem>
<listitem><para>Torben Weiss <email>weis@kde.org</email></para></listitem>
<listitem><para>Bernd Wuebben <email>wuebben@kde.org</email></para></listitem>
<listitem><para>Stephen Schaub <email>sschaub@bju.edu</email> -
urednik</para></listitem>
<listitem><para>Robert Williams <email>rwilliams@kde.org</email> -
urednik</para></listitem>
</itemizedlist>


&underFDL;

</sect1>
<sect1 id="prevajalci">
<title>Prevajalca</title>

<para>Prvoten prevod poglavij iz pomoči KDE 1.x: Primož Peterlin
<email>primoz.peterlin@biofiz.mf.uni-lj.si</email></para>
<para>Uskladitev/dopolnitev/vzdrževanje dokumenta za KDE 2.x: Andrej Vernekar 
<email>andrej.vernekar@kiss.uni-lj.si</email></para>
</sect1>

</chapter>
</book>

<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-shorttag: t
End:
-->
