<chapter id="config">
<title
>Налаштування &kstars;</title>

<sect1 id="setgeo">
<title
>Встановлення географічного розташування</title>

<para
>Ось знімок вікна інструмента <guilabel
>Встановити географічне розташування</guilabel
>: <screenshot>
<screeninfo
>Як змінити географічне розташування</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="geolocator.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Вікно встановлення розташування</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
</para>

<para
>Ви можете обирати місто серед більш, ніж 3400 міст, координати яких уже відомі програмі. Встановити ваше місце перебування можна виділенням міста у списку. Кожному місту на карті відповідає маленька точка, а коли це місто виділено у списку — червоний хрестик, розміщений на карті світу. </para>

<para>
<indexterm
><primary
>Інструмент географічного розташування</primary>
<secondary
>Фільтрування</secondary
></indexterm
>Але шукати місто у повному списку серед 3400 інших міст досить незручно. Щоб зробити пошук простішим, список можна відфільтрувати за допомогою текстових полів під картою. Наприклад, на знімку вікна введено текст <userinput
>Ба</userinput
> у поле <guilabel
>Фільтр міста</guilabel
>, а у поле <guilabel
>Фільтр регіонів</guilabel
> введено літеру <userinput
>М</userinput
>, у поле <guilabel
>Фільтр країни</guilabel
> введено <userinput
>США</userinput
>. Зауважте, що тепер список обмежується лише тими містами, країна, регіон і назва яких починаються з відповідних літер, вказаних у фільтрах, і що повідомлення під полями фільтрів вказує на те, що було знайдено 7 міст, що відповідають фільтрам. Крім цього, точки на карті, що відповідають цим семи містам мають білий колір, а міста, які не задовольняють умови фільтрування, залишилися сірими точками. </para
><para
>Список також можна відфільтрувати за розташуванням міст на карті. Якщо навести вказівник на якусь точку на карті і клацнути лівою кнопкою миші, у списку залишаться лише ті міста, які знаходяться у межах двох градусів від вказаної точки. У цій версії ви можете проводити пошук за назвою або за розташуванням, але не за обома параметрами. Іншими словами, якщо ви оберете клацання по карті, фільтри за назвами буде проігноровано, і навпаки. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Інструмент географічного розташування</primary>
<secondary
>Нетипові місця</secondary
></indexterm
>Внизу вікна показано інформацію щодо <link linkend="ai-geocoords"
>довготи, широти</link
> і <link linkend="ai-timezones"
>часового поясу</link
> поточного вибраного місця на карті. Якщо вам здається, що якісь із цих даних є неточними, ви можете змінити їх і за допомогою кнопки <guibutton
>+</guibutton
> (Додати місто) записати вашу версію розташування місця. Ви також можете додавати до списку нові місця, якщо натиснете кнопку <guibutton
>Очистити поля</guibutton
>, а потім введете дані щодо нового місця на карті. Зауважте, що для того, щоб програма змогла додати місце на карту, слід заповнити всі поля, окрім додаткового поля <guilabel
>Регіон</guilabel
>/<guilabel
>Країна</guilabel
>. &kstars; автоматично завантажуватиме вказані вами місця під час всіх наступних сеансів роботи. Будь ласка, зауважте, що у даній версії єдиною можливістю вилучити вказане вами місце зі списку місць є вилучення відповідного рядка з файла <filename
>kstars/mycities.dat</filename
> у каталозі, адресу якого можна визначити за допомогою команди <userinput
><command
>qtpaths</command
> <option
>--paths GenericDataLocation</option
></userinput
>. </para
><para
>Якщо ви додаєте якесь нове місце на карту (або змінюєте розташування вже існуючого), будь ласка надішліть авторам програми файл <filename
>mycities.dat</filename
>, щоб вони змогли додати визначені вами міста до головного списку міст наступної версії програми. </para>
</sect1>

<sect1 id="settime">
<title
>Як встановити час</title>
<para>
<indexterm
><primary
>Дата і час</primary>
<secondary
>Годинник моделювання</secondary
></indexterm
>Одразу після запуску &kstars; його внутрішній час буде встановлено за системним часом комп’ютера, годинник &kstars; йтиме синхронно зі звичайним годинником. Якщо ви бажаєте зупинити годинник, виберіть пункт <guimenuitem
>Зупинити годинник</guimenuitem
> з меню <guimenu
>Час</guimenu
> або просто натисніть піктограму <guiicon
>Зупинити годинник</guiicon
> на панелі інструментів. Ви можете сповільнити або прискорити годинник порівняно зі звичайним, або навіть змусити його йти у зворотному напрямку за допомогою поля кроку за часом на панелі інструментів. У цьому полі розміщено дві пари кнопок більше/менше. Якщо натискати кнопки першої групи крок за часом послідовно встановлюватиметься у всі 83 можливі позиції, одна за одною. За допомогою другої групи ви можете переходити до наступної більшої (або меншої) одиниці часу, це надасть вам змогу швидше встановлювати більші кроки за часом. </para>
<para>
<indexterm
><primary
>Дата і час</primary>
<secondary
>Встановлення</secondary
></indexterm
>Час і дату можна встановити за допомогою пункту <guimenuitem
>Встановити час...</guimenuitem
> з меню <guimenu
>Час</guimenu
>, або натискання піктограми з <guiicon
>годинником</guiicon
> на панелі інструментів. Для створення вікна <guilabel
>Встановити час</guilabel
> було використано стандартний віджет встановлення дати &kde;, доповнений віконцем-лічильником для встановлення годин і хвилин. Якщо ви бажаєте повторно узгодити годинник моделювання з поточним часом процесора, просто виберіть пункт <guimenuitem
>Встановити поточний час</guimenuitem
> з меню <guimenu
>Час</guimenu
>.</para>

<note
><para>
<indexterm
><primary
>Дата і час</primary>
<secondary
>Розширений діапазон дат</secondary
></indexterm
>&kstars; може працювати з дуже віддаленими від поточної датами, набагато більшими на звичайні обмеження часу, які накладаються QDate. У цій версії програми ви можете встановлювати дати у діапазоні років від -100000 до +100000. У наступних версіях цей діапазон може бути навіть ширшим. Але, будь ласка, пам’ятайте, що зі збільшенням віддаленості дати, точність моделювання стає все меншою і меншою. Це особливо стосується розташувань об’єктів сонячної системи. </para
></note>
</sect1>

<sect1 id="viewops">
<title
>Вікно налаштування &kstars;</title>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary
></indexterm
> Вікно <guilabel
>Налаштувати &kstars;</guilabel
> надає вам змогу змінювати велику кількість параметрів показу інформації. Доступ до цього вікна можна отримати за допомогою піктограми <guiicon
>налаштувати</guiicon
> панелі інструментів або за допомогою пункту <guimenuitem
>Налаштувати &kstars;...</guimenuitem
> з меню <guimenu
>Параметри</guimenu
>. Це діалогове вікно зображено на знімку: <screenshot>
<screeninfo
>Вікно «Налаштовування — &kstars;»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="viewops.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Вікно «Налаштовування — &kstars;Ї</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
</para>

<para
>Діалогове вікно <guilabel
>Налаштовування — &kstars;</guilabel
> розділено між чотирнадцятьма сторінками: <guilabel
>Каталоги</guilabel
>, <guilabel
>Сонячна система</guilabel
>, <guilabel
>Супутники</guilabel
>, <guilabel
>Наднові</guilabel
>, <guilabel
>Підказки</guilabel
>, <guilabel
>Ландшафт</guilabel
>, <guilabel
>Зображення-накладки</guilabel
>, <guilabel
>Кольори</guilabel
>, <guilabel
>FITS</guilabel
>, <guilabel
>INDI</guilabel
>, <guilabel
>Ekos</guilabel
>, <guilabel
>Xplanet</guilabel
> і <guilabel
>Додаткові</guilabel
> та <guilabel
>Розробник</guilabel
>. </para>

<!-- Catalogs page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка каталогів</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Каталоги</guilabel
> можна вказати декілька властивостей, які стосуються показу каталогів зірок і віддалених небесних об'єктів. </para>

<!-- Solar System page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка сонячної системи</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Сонячна система</guilabel
> ви можете вказати, чи буде показано на карті неба Сонце, Місяць, планети, комети та астероїди. </para>

<!-- Satellites page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Супутники»</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Супутники</guilabel
> ви можете вказати параметри показу супутників. </para>

<!-- Supernovae page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Наднові»</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Наднові</guilabel
> ви можете визначити параметри показу наднових у вікні &kstars;. </para>

<!-- Guides page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Підказки»</secondary
></indexterm
>Сторінка <guilabel
>Підказки</guilabel
> надає вам змогу визначити, чи буде показано астрономічні елементи не пов’язані напряму з об’єктами (тобто, лінії сузір’їв, назви сузір’їв, контур Молочного Шляху. </para>

<variablelist>
  <varlistentry>
    <term
></term
><listitem
><para
><indexterm
><primary
>Картина зоряного неба</primary
></indexterm
> За допомогою цієї сторінки ви можете вибрати <guilabel
>Схему назв</guilabel
> для назв і ліній сузір'їв. До поточної версії &kstars; включено понад десяток картин зоряного неба різних народів. </para
></listitem>
  </varlistentry>
</variablelist>

<!-- Terrain page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Ландшафт»</secondary
></indexterm>
<indexterm
><primary
>Зображення ландшафту</primary>
<secondary
>Налаштування</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Ландшафт</guilabel
> ви можете вказати зображення ландшафту або місцевості і налаштувати параметри пришвидшення обробки цього зображення. </para>

<!-- Image Overlays page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка зображень-накладок</secondary
></indexterm>
<indexterm
><primary
>Зображення-накладки</primary>
<secondary
>Налаштування</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Зображення-накладки</guilabel
> ви можете додати ваші власні зображення, які буде показано на карті неба, та керувати ними. </para>

<!-- Colors page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка кольорів</secondary
></indexterm>
<indexterm
><primary
>Схеми кольорів</primary>
<secondary
>Налаштування</secondary
></indexterm
>Сторінка <guilabel
>Кольори</guilabel
> надає вам змогу змінити схему кольорів або визначити власну схему кольорів. </para>

<!-- FITS page: -->
<para
>Докладний опис параметрів сторінки <guilabel
>FITS</guilabel
> можна знайти у розділі щодо <link linkend="fits-configure"
>налаштовування FITS</link
>. </para>

<!-- INDI page: -->
<para
>Докладний опис параметрів сторінки <guilabel
>INDI</guilabel
> можна знайти у розділі щодо <link linkend="indi-configure"
>налаштовування INDI</link
>. </para>

<!-- Ekos page: -->
<para
>Докладний опис набору астрографічних інструментів <guilabel
>Ekos</guilabel
> можна знайти у <link linkend="ekos"
>розділі щодо Ekos цього підручника</link
>. </para>

<!-- Xplanet page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Xplanet»</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Xplanet</guilabel
> ви можете точно налаштувати <ulink url="http://xplanet.sourceforge.net/"
>програму для показу поверхонь планет Сонячної системи Xplanet</ulink
> (її слід встановити окремо). </para>

<!-- Advanced page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Додаткові»</secondary
></indexterm
>На сторінці <guilabel
>Додаткові</guilabel
> розміщено засоби керування додатковими аспектами поведінки &kstars;. </para>

<!-- Developer page: -->
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Додаткові»</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Розробник</guilabel
> ви можете увімкнути або вимкнути декілька можливостей, які здебільшого корисні для розробників і тих, кому потрібна допомога у діагностиці. У поточній версії можна увімкнути збереження зображень під час автофокусування, наведення та вирівнювання в Ekos. </para>
</sect1>

<sect1 id="catalogs">
<title
>Каталоги</title>
<para>
  <indexterm
><primary
>Каталоги</primary
></indexterm>
<screenshot>
<screeninfo
>Вікно каталогів</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="viewops.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Вікно каталогів</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
</para>

<para>
<indexterm
><primary
>Сторінка каталогів</primary>
<secondary
>Короткий огляд</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Каталоги</guilabel
> ви можете налаштувати, дані яких каталогів буде показано у &kstars;, а також те, які саме відомості має бути показано на карті неба. Типово, до складу пакунка &kstars; включено каталоги із приблизно 300 тисячами зірок із назвами або без них, аж до зоряної величини 8. Включено також каталог віддалених об’єктів, Новий загальний каталог (<quote
>NGC</quote
>), до якого включено каталог покажчика (<quote
>IC</quote
>) та каталог Месьє. </para>

<para
>Новий загальний каталог туманностей та скупчень зірок (використовують абревіатуру NGC) є каталогом із приблизно 7840 віддалених об’єктів космосу. </para>

<para
>Каталог покажчика або індекс-каталог туманностей і зоряних скупчень (використовують абревіатуру IC) є доповненням NGC, він містить додаткові 5386 об’єктів, які загалом називають об’єктами IC. </para>

<para
>Встановити додаткові каталоги можна за допомогою засобу встановлення додатків &kstars;. Відкрити його вікно можна за допомогою підменю <menuchoice
><guimenu
>Дані</guimenu
><guimenuitem
>Отримати нові дані...</guimenuitem
></menuchoice
>. Ви можете вибрати потрібний вам каталог зі списку. Там зокрема є такі каталоги: <itemizedlist>

<listitem
><para
>Каталог Штайніке NGC/IC: повніша версія каталогу NGC/IC. </para
></listitem>

<listitem
><para
>Каталог планетарних туманностей Абеля: каталог із 86 планетарних туманностей. Мінімальна зоряна величина об’єкта у цьому каталозі дорівнює величині Abell 47, 19,5. </para
></listitem>

<listitem
><para
>Каталог областей HII Шарплеса: каталог Шарплеса (Sh2) областей HII (розсіяних туманностей). </para
></listitem>

<listitem
><para
>Компактні групи Гіксона: каталог, що складається із 99 компактних груп галактик. </para
></listitem>

<listitem
><para
>Каталог зірок Тихо-2: каталог із понад 2,5 мільйонів найяскравіших зірок. Містить зірки із значенням величини від 8,0 до 12,5. </para
></listitem>

<listitem
><para
>Каталог NOMAD USNO: каталог із близько 100 мільйонів зірок із величиною від 12,5 до 16,5. Зауважте, що для користування цим каталогом слід встановити каталог Тихо-2. </para
></listitem>

</itemizedlist>
</para>

<para
>Нижче наведено резюме щодо каталогів у &kstars;: <table frame="top"
><title
>Зоряні каталоги</title>
<tgroup cols="4" colsep="1" rowsep="1">
<thead>
<row>
<entry
>Назва</entry>
<entry
>Скорочення</entry>
<entry
>Кількість об’єктів</entry>
<entry
>Величина</entry>
<entry
>Додаток</entry>
<entry
>Типовий</entry>
</row>
</thead>
<tbody>
<row>
<entry
>Типовий каталог</entry>
<entry
>Типовий</entry>
<entry
>~300000</entry>
<entry
>Аж до 8 величини</entry>
<entry
>Ні</entry>
<entry
>Так</entry>
</row>
<row>
<entry
>Tycho-2</entry>
<entry
>Tycho2</entry>
<entry
>понад 2,5 мільйони</entry>
<entry
>8,0-12,5 </entry>
<entry
>Так</entry>
<entry
>Ні</entry>
</row>
<row>
<entry
>Об’єднаний набір астрономічних даних військово-морської обсерваторії</entry>
<entry
>USNO NOMAD</entry>
<entry
>100 мільйонів</entry>
<entry
>12,5-16,5</entry>
<entry
>Так</entry>
<entry
>Ні</entry>
</row>
</tbody>
</tgroup>
</table>

<table frame="top"
><title
>Каталоги віддалених об'єктів</title>
<tgroup cols="4" colsep="1" rowsep="1">
<thead>
<row>
<entry
>Назва</entry>
<entry
>Скорочення</entry>
<entry
>Кількість об’єктів</entry>
<entry
>Величина</entry>
<entry
>Додаток</entry>
<entry
>Типовий</entry>
</row>
</thead>
<tbody>
<row>
<entry
>Новий загальний каталог туманностей та скупчень зірок (OpenNGC)</entry>
<entry
>NGC</entry>
<entry
>7840</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>Ні</entry>
<entry
>Так</entry>
</row>
<row>

<entry
>NGC/IC Штайніке</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>Так</entry>
<entry
>Ні</entry>
</row>

<row>
<entry
>Каталог планетарних туманностей Абеля</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>86</entry>
<entry
>Аж до величини 19,5</entry>
<entry
>Так</entry>
<entry
>Ні</entry>
</row>

<row>
<entry
>Каталог областей HII Шарплеса</entry>
<entry
>Sh2</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>Так</entry>
<entry
>Ні</entry>
</row>

<row>
<entry
>Компактні групи Гіксона</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>99</entry>
<entry
>-</entry>
<entry
>Так</entry>
<entry
>Ні</entry>
</row>

</tbody>
</tgroup>
</table>
<note>
  <para
>Потенційно актуальніший список можна знайти у <ulink url="https://protagon.space/catalogs/pages/catalogs.html"
>документації до сховища каталогів</ulink
>. </para>
</note>
</para>

<para>
<indexterm
><primary
>Каталоги</primary>
<secondary
>Зоряні каталоги</secondary
></indexterm
>За допомогою розділу <guilabel
>Зірки</guilabel
> ви можете визначити те, як буде показано зірки у &kstars;. Визначити, чи слід показувати зірки можна за допомогою пункту <guilabel
>Зоряні каталоги</guilabel
>. Якщо пункт буде позначено, ви зможете вказати параметри показу зірок. Визначити кількість показаних зірок можна за допомогою повзунка <guilabel
>Щільність зірок</guilabel
>. Крім того, ви можете вказати &kstars;, чи слід показувати назви зірок і <link linkend="ai-magnitude"
>зоряну величину</link
>. Назви зірок буде показано поряд із яскравими зірками. Щоб наказати програмі показувати мітки для тьмяніших зірок, збільште порогове значення за допомогою повзунка <guilabel
>Щільність міток</guilabel
>. </para>

<para>
<indexterm
><primary
>Каталоги</primary>
<secondary
>Каталоги віддалених об'єктів</secondary
></indexterm
>Під розділом зірок розташовано розділ <guilabel
>Віддалені об'єкти</guilabel
>, який керує показом об'єктів з декількох каталогів об'єктів, які не є зірками. Ви можете увімкнути або вимкнути показ віддалених об'єктів і керувати показом назв та величин віддалених об'єктів. Типово, до списку віддалених об'єктів буде включено об'єкти каталогів Месьє, NGC та IC. Доступ до додаткових каталогів можна отримати за допомогою підменю <menuchoice
><guimenu
>Дані</guimenu
><guimenuitem
>Отримати нові дані...</guimenuitem
></menuchoice
>. Вибір цього пункту меню відкриє вікно, яке надасть вам змогу отримати каталоги, які надаються командою &kstars; та спільнотою користувачів за допомогою <ulink url="https://invent.kde.org/vboettcher/kstars-catalogs"
>сховища пакунків каталогів</ulink
>. Повзунок <guilabel
>Мінімальний масштаб віддалених об'єктів</guilabel
> керує мінімальним масштабом, для якого буде показано віддалені об'єкти. Збільшення значення мінімального масштабу може підвищити швидкодію програми при панорамуванні карти зоряного неба у режимі із низьким масштабом. За допомогою повзунка <guilabel
>Частка кешування віддалених об'єктів</guilabel
> можна визначити, яка частка основного каталогу віддалених об'єктів зберігатиметься в оперативній пам'яті комп'ютера. Якщо у вас виникають проблеми із пам'яттю при роботі з великими каталогами, спробуйте зменшити це значення. За допомогою повзунка <guilabel
>Щільність міток</guilabel
> можна змінити густину показу міток віддалених об'єктів. Якщо мітки починають перекриватися, а карта зоряного неба стає надто заповненою мітками, спробуйте змінити значення цього параметра. Пункт <guilabel
>Межа тьмяності під час наближення/віддалення</guilabel
> регулює верхню межу величини показаних на карті об'єктів (чим більшою є величина, тим тьмянішим є об'єкт). Якщо позначено пункт <guilabel
>Показувати об'єкти невідомої величини</guilabel
>, програма завжди показуватиме об'єкти невідомої величини. </para>
<para
>Нижче наведено докладний опис того, як працюють каталоги віддалених об'єктів у &kstars;, і того, як ними керувати.</para>

<sect2 id="catalog_general">
<title
>База даних каталогів віддалених об'єктів</title>
<indexterm
><primary
>Каталоги віддалених об'єктів</primary>
<secondary
>База даних</secondary
></indexterm>
<indexterm
><primary
>Каталоги віддалених об'єктів</primary>
  <secondary
>Система бази даних</secondary
></indexterm>
<note>
  <para
>Цей розділ є вступом до опису роботи бази даних каталогів &kstars;, простим, але технічним. Ви можете пропустити його, не втративши нічого суттєвого, але він допоможе вам зрозуміти, як працювати з каталогами та як створювати (нетипові) каталоги. </para>
</note>
<para
>Каталоги віддалених об'єктів у &kstars; є простими таблицями бази даних SQL (sqlite3). У кожного каталогу є власна таблиця, які містить дані усіх об'єктів, і запис у таблиці метаданих каталогу. Крім того, каталоги може бути імпортовано з окремих файлів баз даних та експортовано до таких файлів. </para>

<para
>У кожного об'єкта є звичайні властивості, зокрема назва і координати, але ще є і два додаткових ідентифікатори. Перший ідентифікатор — унікальний ідентифікатор для певного об'єкта, який обчислюється хешуванням усіх полів даних об'єкта із ідентифікатором каталогу. Оскільки дані об'єкта можуть міститися у декількох каталогах одночасно, у кожного об'єкта є додатковий ідентифікатор об'єкта (OID), який ідентифікує фізичний об'єкт і який може бути спільним у декількох записів об'єктів у різних каталогах. </para>

<para
>Для пришвидшення пошуку об'єктів усі каталоги об'єднуються у одну основну таблицю. У кожного каталогу є номер пріоритетності. Якщо у відповідь на запит буде знайдено декілька записів об'єктів із одним OID, програма завантажить дані з каталогу із найвищою пріоритетністю. Після завантаження об'єкти з основного каталогу буде намальовано на карті, вони стануть доступними з інтерфейсу &kstars;. </para>

<para
>У поточній версії підтримку усування дублікатів (прив'язування до OID) передбачено лише за допомогою інструментів <ulink url="https://invent.kde.org/vboettcher/kstars-catalogs"
>пакування сховища каталогів</ulink
>. Призначенням набору інструментів є відтворюване збирання каталогів у однорідному середовищі. Кожен каталог реалізовано <ulink url="https://invent.kde.org/vboettcher/kstars-catalogs/-/blob/master/catalogs/sharpless_2.py"
>як модуль Python</ulink
>, який забезпечує роботу стандартних методів, зокрема обробки запитів щодо даних, обробки даних та пошуку дублікатів у інших каталогах. Так реалізовано усі каталоги, які можна отримати з інтернету. Якщо ви хочете створити власний каталог, яким можна буде користуватися у &kstars;, рекомендуємо реалізувати його як пакунок у сховищі. Реалізований набір інструментів є настільки гнучким, щоб ви могли здійснити свій задум. Докладніший опис можна знайти у <ulink url="https://protagon.space/catalogs/"
>документації до сховища каталогів</ulink
>. Якщо ви не дуже знайомі із програмуванням мовою Python, ви можете надіслати запит щодо додавання каталогу, створивши квиток вади у сховищі або зв'язавшись із <ulink url="https://invent.kde.org/vboettcher/kstars-catalogs/-/project_members"
>супровідниками</ulink
>. Крім того, у &kstars; передбачено засоби для створення нетипових каталогів введенням даних вручну або імпортуванням таблиць у форматі CSV, але ці засоби не такі гнучкі і не пропонують засобів усування дублікатів. </para>
</sect2>
<sect2 id="catalog_gui">
<title
>Графічний інтерфейс керування каталогами</title>
<indexterm
><primary
>Каталоги віддалених об'єктів</primary>
<secondary
>Графічний інтерфейс</secondary
></indexterm>
<para
>Доступ до графічного інтерфейсу керування каталогом можна отримати за допомогою пункту меню <menuchoice
><guimenu
>Дані</guimenu
><guimenuitem
>Керування каталогами віддалених об'єктів…</guimenuitem
></menuchoice
>. Цей інтерфейс показано <link linkend="dso_manager"
>нижче</link
>. <screenshot>
<screeninfo
>Засіб керування записами віддалених об'єктів</screeninfo>
<mediaobject id="dso_manager">
  <imageobject>
    <imagedata fileref="dso_manager.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Інтерфейс керування каталогом віддалених об'єктів.</phrase>
  </textobject>
  <caption
>Інтерфейс керування каталогом віддалених об'єктів.</caption>
</mediaobject>
</screenshot>
</para>
<para
>Ліворуч буде показано список каталогів. У списку ви можете прочитати ключові властивості каталогу, включно із тим, чи увімкнено каталог, його ідентифікатор і назву. У стовпчику <guilabel
>Змінний</guilabel
> буде вказано, чи є каталог придатним до редагування. Каталоги, які було отримано зі сховища каталогів за допомогою пункту меню <menuchoice
><guimenu
>Дані</guimenu
><guimenuitem
>Отримати нові дані...</guimenuitem
></menuchoice
>, зазвичай, є незмінними, а створені користувачем каталоги — змінними. Ви завжди можете <guilabel
>Клонувати</guilabel
> каталог, щоб зробити його придатним до внесення змін. </para>
<para
>За допомогою кнопок у верхньому правому куті вікна ви можете додавати каталоги до бази даних. </para>
<variablelist>
<varlistentry id="import">
<term
><guibutton
>Імпортувати каталог…</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Імпортувати каталог у форматі <literal role="extension"
>.kscat</literal
> з файла.</para>
  <para
>Зазвичай, таке роблять для випробування нових версій каталогів, які ще не розміщено на звичайному сервері для отримання каталогів.</para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
<para
>За допомогою кнопок у нижній правій частині вікна ви можете додавати, вилучати, змінювати та вивчати каталоги. Відповідні дії завжди стосуються поточного позначеного каталогу (підсвіченого рядка ліворуч). <variablelist>
<varlistentry>
<term
><guibutton
>Створити каталог…</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Створити каталог. Див. <xref linkend="create_catalog"/>. </para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
><guibutton
>Увімкнути/Вимкнути</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Увімкнути або вимкнути каталог.</para>
  <para
>Це буде відтворено на карті неба при закритті графічного інтерфейсу для керування каталогом.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
><guibutton
>Вилучити</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Вилучити каталог з бази даних каталогів.</para>
  <para
>Це буде відтворено на карті неба при закритті графічного інтерфейсу для керування каталогом.</para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
><guibutton
>Експортувати…</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Експортувати каталог до файла <literal role="extension"
>.kscat</literal
>.</para>
  <para
>Файл-результат можна імпортувати за допомогою кнопки <link linkend="import"
><guibutton
>Імпортувати каталог</guibutton
></link
>. </para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
><guibutton
>Клонувати…</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Створити точну копію каталогу і вставити її до бази даних.</para>
  <para
>Це корисно, якщо ви хочете внести зміни до незмінного каталогу. <note
><para
>Втім, зауважте, що це не є рекомендованим способом внесення змін до каталогів, які зберігаються у <ulink url="https://invent.kde.org/vboettcher/kstars-catalogs"
>сховищі пакунків каталогів</ulink
>, тобто каталогів, які можна отримати за допомогою пункту меню <menuchoice
><guimenu
>Далі</guimenu
><guimenuitem
>Отримати нові дані...</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>
    </note>
  </para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
><guibutton
>Кольори</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Відкрити вікно редактора кольорів каталогу. (Див. <xref linkend="catalog_colors"/>.) </para>
  <para
>Цей пункти відкриває вікно, за допомогою якого ви можете визначити кольори, якими буде показано об'єкти з вибраного каталогу для кожної зі схем кольорів. </para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
><guibutton
>Подробиці…</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Відкрити вікно параметрів каталогу. (Див. <xref linkend="catalog_details"/>.) </para>
  <para
>Тут буде показано вміст каталогу, а також деякі додаткові метадані. Серед інших речей, ви також можете редагувати їхній вміст (якщо він придатний до зміни). </para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>
</sect2>

<sect2 id="create_catalog">
<title
>Створення каталогу</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Вікно створення каталогу</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="create_catalog.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Вікно створення каталогу.</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>Це вікно можна відкрити за допомогою графічного інтерфейсу керування каталогами (див. <xref linkend="catalog_gui"/>). Автоматично буде вибрано поле <guilabel
>Ід.</guilabel
> (ідентифікатор), але поле можна змінити. За допомогою поля <guilabel
>Колір</guilabel
> можна налаштувати, яким кольором буде показано об'єкти каталогу. Усі інші значення є необов'язковими і мають притомні типові значення. Звичайно ж, ви можете змінити ці значення пізніше. </para>

<para
>Після натискання кнопки <guilabel
>Гаразд</guilabel
> до бази даних буде додано порожній каталог із метаданими, які введено у вікні. Після цього каталог можна заповнити записами об'єктів. (Див. <xref linkend="catalog_details"/> і <xref linkend="csv_import"/>.) </para>
</sect2>

<sect2 id="catalog_colors">
<title
>Редактор кольорів каталогу</title>
<indexterm
><primary
>Каталоги віддалених об'єктів</primary>
  <secondary
>Редактор кольорів каталогу</secondary
></indexterm>

<screenshot>
<screeninfo
>Редактор кольорів каталогу</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="color_editor.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Редактор кольорів каталогу.</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>Відкрити це вікно можна за допомогою графічного інтерфейсу керування каталогом (див. <xref linkend="catalog_gui"/>). Кожна кнопка відповідає кольору, яким буде намальовано об'єкти у певній схемі кольорів. Щоб вибрати колір за допомогою засобу для вибору кольору, натисніть відповідну кнопку. Типовими кольорами для кнопок є кольори із специфікації каталогу. «Типовий» колір для запису каталогу буде вибрано, якщо відповідний колір не визначено у схемі кольорів. </para>
</sect2>

<sect2 id="catalog_details">
<title
>Вікно подробиць щодо каталогу</title>
<indexterm
><primary
>Каталоги віддалених об'єктів</primary>
  <secondary
>Вікно подробиць щодо каталогу</secondary
></indexterm>

<screenshot>
<screeninfo
>Вікно параметрів каталогу</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="catalog_details.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Вікно параметрів каталогу.</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>Це вікно можна відкрити за допомогою графічного інтерфейсу керування каталогами (див. <xref linkend="catalog_gui"/>). У верхньому лівому куті вікна буде показано метадані каталогу. Праворуч буде показано таблицю усіх об'єктів у каталозі. За допомогою рядка пошуку над таблицею можна фільтрувати об'єкти за назвою. Подвійне клацання на рядку відкриває вікно параметрів об'єкта (див. <xref linkend="tool-details"/>). </para>
<para
>Вибір рядка вмикає меню <guilabel
>Об'єкт</guilabel
> ліворуч. Якщо позначено декілька рядків, дію для одного запису об'єкта буде виконано для усіх позначених записів об'єктів. <variablelist>
<varlistentry>
<term
><guibutton
>Змінити…</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Редагувати об'єкт каталогу. (Див. <xref linkend="add_object"/>). </para>
</listitem>
</varlistentry>

<varlistentry>
<term
><guibutton
>Вилучити</guibutton
></term>
<listitem>
  <para
>Вилучає об'єкт з каталогу. </para>
</listitem>
</varlistentry>
</variablelist>
</para>

<para
>Під розділом <guilabel
>Об'єкт</guilabel
> розташовано загальні параметри каталогу. <variablelist>
<varlistentry>
    <term
><menuchoice>
        <guimenu
>Редагувати метадані каталогу…</guimenu>
    </menuchoice
></term>
    <listitem>
      <para
>Редагувати метадані каталогу, які показано у верхній лівій частині вікна. Відкриває вікно, яке описано у розділі <xref linkend="create_catalog"/>. </para>
    </listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guibutton
>Додати об'єкт…</guibutton
></term>
    <listitem>
      <para
>Додати об'єкт до каталогу. (Див. <xref linkend="add_object"/>.) </para>
    </listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guibutton
>Імпортувати CSV…</guibutton
></term>
    <listitem>
      <para
>Імпортувати об'єкти з текстового табличного формату (csv, tsv тощо) до каталогу. (Див. <xref linkend="csv_import"/>.) </para>
    </listitem>
  </varlistentry>
</variablelist>
</para>
<sect3 id="add_object">
<title
>Додавання і редагування записів об'єктів</title>
<indexterm
><primary
>Каталоги віддалених об'єктів</primary>
  <secondary
>Додавання і редагування записів об'єктів</secondary
></indexterm>

<screenshot>
  <screeninfo
>Вікно додавання та редагування записів віддалених об'єктів</screeninfo>
  <mediaobject>
    <imageobject>
      <imagedata fileref="add_object.png" format="PNG"/>
    </imageobject>
    <textobject>
      <phrase
>Вікно додавання та редагування записів віддалених об'єктів</phrase>
    </textobject>
  </mediaobject>
</screenshot>
<para
>За допомогою цього вікна можна створювати і редагувати записи віддалених об'єктів (DSO). У розділі <guilabel
>Основи</guilabel
> містяться поля, які слід заповнити. </para>

<variablelist>
  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>Назва:</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Назва об'єкта, яку буде показано на карті неба.</para
></listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>Тип:</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Тип об'єкта.</para
></listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>ПС/Схил (°, J2000):</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Координати об'єкта у градусах у епосі J2000.</para
></listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>Видима величина:</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Видима величина об'єкта.</para
></listitem>
  </varlistentry>
</variablelist>

<para
>У розділі <guilabel
>Необов'язковий</guilabel
> містяться поля даних, які не є обов'язковими. Цей розділ поділено на два підрозділи. Можна не змінювати типових значень полів даних з цих підрозділів. </para>

<para
>Підрозділ <guilabel
>Дані щодо розміру у кутових мінутах</guilabel
>. Об'єкт моделюється еліпсом, який описується великою та малою осями. </para>

<para
>Підрозділ <guilabel
>Інше</guilabel
>. </para>

<variablelist>
  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>Повна назва:</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Довша, описовіша назва.</para>
    <para
>Зазвичай, повною назвою щось подібне до «Галактика Андромеди» для об'єкта M31. Вона може містити альтернативні описи і назви у інших каталогах.</para
></listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>Ідентифікатор каталогу^</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Внутрішній ідентифікатор каталогу.</para>
    <para
>Наприклад, на наведеному вище знімку вікна запис об'єкта походить з каталогу OpenNGC, де кожен рядок ідентифікується записом «NGCXXXX».</para
></listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>Потік:</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Потік випромінювання об'єкта. Застосовується лише для радіоджерел.</para
></listitem>
  </varlistentry>

  <varlistentry>
    <term
><guilabel
>Позиційний кут (°):</guilabel
></term>
    <listitem
><para
>Якщо об'єкт є видовженим, у нього має бути певна орієнтація на карті неба. Позиційний кут є кутом між великою віссю і прямою лінією до північного полюса.</para
></listitem>
  </varlistentry>
</variablelist>

</sect3>
<sect3 id="csv_import">
<title
>Імпортування даних у форматі CSV (і подібних форматах)</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Імпортування каталогів CSV</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="csv_import.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Імпортування каталогів CSV</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>На наведеному вище знімку вікна можна бачити вікно імпортування CSV у типовому стані. За допомогою розділу параметрів <guilabel
>Вхідні дані</guilabel
> ви можете налаштувати засіб обробки csv. Параметр <guilabel
>Префікс коментарів</guilabel
> відповідає за символ, який вказує на закоментовані рядки у вхідних даних. За допомогою параметра <guilabel
>Роздільник</guilabel
> можна визначити параметри поділу вхідних даних. Зазвичай, для відокремлення записів використовують символ «,» або «;», але можливі і інші варіанти. Нарешті, ви можете наказати програмі пропустити декілька рядків на початку файла. За допомогою пункту <guilabel
>Позначити/Прочитати</guilabel
> можна вибрати файл csv, який буде прочитано із визначеними вище налаштуваннями. У результаті буде відкрито вікно, яке показано на знімку нижче. </para>
<screenshot>
<screeninfo
>Імпортування каталогів CSV, заповнені записи</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="csv_import_populated.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Імпортування каталогів CSV</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>У верхній правій частині діалогового вікна ви можете визначити, буде вказано координати у градусах чи у годинах, хвилинах і секундах. За допомогою розділу <guilabel
>Прив'язка</guilabel
> можна пов'язати стовпчики у файлі CSV із полями даних у &kstars;. Вибір варіанта <guilabel
>Ігнорувати</guilabel
> вказуватиме на використання типового для поля значення. Введення вашого власного тексту призведе до використання його як значення для усіх прочитаних об'єктів. За допомогою розділу <guilabel
>Прив'язка типу</guilabel
> можна пов'язати рядки із типами об'єктів. Ви можете додавати і вилучати прив'язки за допомогою натискання кнопок <guilabel
>+</guilabel
> і <guilabel
>-</guilabel
>. Після завершення пов'язування ви можете перевірити вказані параметри натисканням кнопки <guilabel
>Переглянути</guilabel
>. Програма спробує прочитати дані перших декількох об'єктів і показати результат. Якщо результат є задовільним, натисніть кнопку <guilabel
>Гаразд</guilabel
>, щоб імпортувати увесь каталог. Ви також можете скоригувати параметри і повторити спробу попереднього перегляду результатів. На наведеному нижче знімку показано зразок прив'язки у каталозі OpenNGC. </para>
<screenshot>
<screeninfo
>Імпортування каталогів CSV, OpenNGC</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="csv_openngc.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Імпортування каталогів CSV</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
</sect3>
</sect2>
</sect1>

<sect1 id="solar_system">
<title
>Сонячна система</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка Сонячної системи</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="solarsystem_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка Сонячної системи</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка сонячної системи</secondary
></indexterm
>На сторінці <guilabel
>Сонячна система</guilabel
> ви зможете керувати показом Сонця, Місяця, планет, комет і астероїдів та визначити, чи буде головні тіла сонячної системи показано кольоровими кружечками, чи у вигляді їх справжніх зображень. Ви також можете визначити, чи слід доповнювати позначення об’єктів сонячної системи надписами з назвами, а також керувати кількістю комет і астероїдів, які матимуть надписи з назвами. На вкладці присутній параметр, за допомогою якого можна автоматично додавати тимчасову <quote
>траєкторію обертання</quote
>, коли ви стежите за об’єктом сонячної системи, а також інший параметр, який надає змогу вказати, що траєкторія має зливатися з кольором тла на віддаленні від основного об’єкта. </para>
</sect1>

<sect1 id="satellites">
<title
>Супутники</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Супутники»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="satellites_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Супутники»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Супутники»</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Супутники</guilabel
> ви можете визначити параметри показу супутників. По-перше, ви можете наказати програмі показати або сховати позначки супутників на карті неба за допомогою пункту <guilabel
>Показувати супутники</guilabel
> у верхньому розділі <guilabel
>Параметри перегляду</guilabel
>. Типово, супутники позначаються невеличкими світло-червоними кружками із темно-червоними мітками поряд із ними. Увімкнути або вимкнути показ міток можна за допомогою позначення або зняття позначення з пункту <guilabel
>Показувати мітки</guilabel
>. Цей пункт розташовано нижче пункту <guilabel
>Показувати супутники</guilabel
> у розділі <guilabel
>Параметри перегляду</guilabel
>. </para>
<para
>Кольори крапок, якими позначаються супутники, та кольори міток супутників можна змінити за допомогою сторінки <guilabel
>Кольори</guilabel
> того самого вікна <guilabel
>Налаштовування — &kstars;</guilabel
>. Крім того, ви можете наказати програмі показувати супутники як звичайні зірки, якщо позначите пункт <guilabel
>Показувати супутники як зірки</guilabel
>. Щоб програма показувала лише видимі з місця, що визначається поточними географічними координатами та часом, супутники, позначте пункт <guilabel
>Показувати лише видимі супутники</guilabel
>. </para>
<para
>&kstars; може показувати штучні супутники з багатьох попередньо визначених груп. Таким чином, ви можете наказати програмі показувати лише супутники з певної групи, з декількох груп або якоїсь множини підгруп. У кожній групі міститься список окремих супутників. Щоб вибрати усі супутники з групи, вам слід позначити пункт групи. Ви також можете позначити лише пункти цікавих для вас супутників у групі. Оновити параметри орбіт супутників з інтернету можна за допомогою натискання кнопки <guibutton
>Оновити дані TLE</guibutton
>. Іншим способом оновлення параметрів орбіт супутників є використання пункту <menuchoice
> <guisubmenu
>Оновлення</guisubmenu
><guimenuitem
>Оновити параметри орбіт супутників</guimenuitem
></menuchoice
> меню <guimenu
>Дані</guimenu
>. Якщо вам відома назва потрібного вам супутника, ви можете скористатися засобами пошуку супутників у списку &kstars;. Вам достатньо просто вказати частину назви супутника у текстовому полі <guilabel
>Шукати супутники</guilabel
>, і програма залишить у списку лише записи, які містять вказаний вами рядок. </para>
<para
>Додати нові записи супутників до типового списку супутників &kstars; можна редагуванням файла <filename
>kstars/data/satellites.dat</filename
>. Оскільки у кожному з рядків цього файла записується група супутників, вам слід додавати нові запису до відповідної групи супутників. Запис має бути складено у такому форматі: <userinput
>Назва групи;назва_локального_файла;адреса</userinput
>. Приклад: <userinput
>Iridium;iridium.tle;https://celestrak.com/NORAD/elements/iridium.txt</userinput
>. </para>
</sect1>

<sect1 id="supernovae">
<title
>Наднові</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Наднові»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="supernovae_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Наднові»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Наднові»</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Наднові</guilabel
> ви можете визначити, чи слід програмі показувати позначки наднових: просто позначте або зніміть позначку з пункту <guilabel
>Показувати наднові</guilabel
>. Типово, наднові буде показано як малі світло-помаранчеві позначки <quote
>+</quote
>. Як і для супутників, колір позначок наднових можна змінити за допомогою сторінки <guilabel
>Кольори</guilabel
>. </para>
<para
>Ви можете встановити обмеження на зоряну величину для показу наднових, а також обмеження на величну для сповіщень щодо нових наднових за допомогою елементів-лічильників. Обмежувальною величиною буде значення видимої величини для найтьмянішого об'єкта зоряного неба, яке спостерігають за допомогою неозброєного ока або телескопа. </para>
<para
>Список наднових можна оновити за допомогою пункту <menuchoice
><guisubmenu
>Оновлення</guisubmenu
><guimenuitem
>Оновити дані щодо наднових</guimenuitem
></menuchoice
> з меню <guimenu
>Дані</guimenu
>. </para>
</sect1>

<sect1 id="guides">
<title
>Підказки</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Підказки»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="guides_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Підказки»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Підказки»</secondary
></indexterm
>Сторінка <guilabel
>Підказки</guilabel
> надає вам змогу визначити, чи буде показано астрономічні елементи не пов’язані напряму з об’єктами (тобто, лінії сузір’їв, назви сузір’їв, контур Молочного Шляху, <link linkend="ai-cequator"
>небесний екватор</link
>, <link linkend="ai-ecliptic"
>екліптику</link
>, <link linkend="ai-horizon"
>лінію горизонту</link
> і непрозору поверхню Землі). За допомогою цієї сторінки ви можете вибрати схему назв сузір'їв, також ви можете вибрати між показом латинських назв сузір’їв, стандартних трилітерних скорочень <acronym
>МАО</acronym
>, або назв сузір’їв вашою рідною мовою. </para>
</sect1>

<sect1 id="terrain">
<title
>Ландшафт</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Ландшафт»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="terrain_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Ландшафт»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Ландшафт»</secondary
></indexterm
>За допомогою сторінки <guilabel
>Ландшафт</guilabel
> ви можете вказати, чи буде показано на карті неба зображення місцевості (ландшафту). </para>
<para
>Користувач має створити частково прозоре зображення, яке буде накладено на карту неба. Це зображення повинне мати створені користувачем прозорі ділянки, крізь які буде показано карту неба, та непрозорі ділянки, які відповідатимуть деревам, будівлям та ландшафту навколо телескопа. Потрібен певний формат і доволі значні зусилля. У мережі можна знайти доволі багато ресурсів, які пояснюють, як це зробити для <ulink url="https://stellarium.org/landscapes.html"
>Stellarium</ulink
>. Прийоми створення зображення є такими самими. </para>
<para
>Спочатку, користувачеві слід створити зображення повної сферичної евідистантної циліндричної проєкції з приблизної позиції телескопа. Таке зображення можна створити за допомогою програми «Камера» Google або програми Google YouTube на iPhone, а також, ймовірно, багатьох інших програм для телефонів. Далі, користувачеві слід виконати редагування отриманого зображення так, щоб зробити ділянку неба прозорою, і зберегти зображення у форматі PNG. Нарешті, користувачеві слід визначити положення півночі на зображенні, щоб його можна було вирівняти на карті неба. Після цього програма зможе імітувати локальне образ неба із врахуванням ландшафту. </para>
<para
>Після створення зображення його можна вивантажити за допомогою сторінки <guilabel
>Ландшафт</guilabel
> і налаштувати значення виправлення азимута (у градусах) так, щоб положення півночі на зображенні і у програмі збігалися. </para>
<para
>Крім того, можна налаштувати деякі параметри пришвидшення обробки, щоб досягти найкращих результатів при показі ландшафту на карті неба. </para>
<tip>
    <para
>Ви можете вмикати і вимикати накладку ландшафту за допомогою клавіатурного скорочення <keycombo
>&Ctrl;&Shift;<keycap
>T</keycap
></keycombo
> і пункту меню <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guimenuitem
>Показати ландшафт</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>
</tip>
</sect1>

<sect1 id="imageOverlays">
<title
>Зображення-накладки</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Зображення-накладки на карті неба</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="imageOverlays2.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Зображення-накладки на карті неба</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка зображень-накладок</secondary
></indexterm
>Зображення-накладки є нетиповими зображеннями (типово <literal role="extension"
>.jpg</literal
>), які буде вмонтовано на карту неба над зірками та іншими елементами карти неба, але під ландшафтом. Ці зображення додаєте ви, користувач, вони є типом особистого каталогу небесних об'єктів. Якщо програму налаштовано належним чином, ці особисті зображення може бути показано майже ідеально вирівняними з іншими небесними об'єктами. </para>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка зображень-накладок</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="imageOverlays1.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка зображень-накладок</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>За допомогою сторінки <guilabel
>Зображення-накладки</guilabel
> ви можете налаштувати, чи буде показано зображення-накладки на карті неба. Ця сторінка допоможе вам додати зображення до системи. На зображенні на початку цього розділу буде показано карту неба із увімкненими зображеннями-накладками і деякі завантажені зображення-накладки. </para>
<para
>Під час кожного запуску &kstars; шукатиме нові зображення-накладки в особливому каталозі, розташованому поряд із каталогом журналу і названому <literal
>imageOverlays</literal
>. У Linux цей каталог має адресу <filename class="directory"
>~/.local/share/kstars/imageOverlays</filename
>. Точне місце розташування цього каталогу у вашій системі можна визначити за допомогою натискання кнопки <guibutton
>Каталог накладок</guibutton
>, яку розташовано у верхній частині сторінки налаштувань зображень-накладок, знімок якої наведено на початку цього розділу довідки. Для початку додайте ваші зображення у відповідний каталог. Загалом, з міркувань швидкодії, це мають бути невеликі файли. Ймовірно, достатньо буде зображень із шириною 1000 або 2000 пікселів. Для додавання зображень достатньо буде скопіювати їх до того самого каталогу і перезапустити &kstars;. Щоб вилучити накладки, вилучіть їх з каталогу і натисніть кнопку оновлення або перезапустіть &kstars;. </para>
<para
>Запустіть &kstars; після додавання зображень до каталогу <literal
>imageOverlays</literal
>. Після переходу на сторінку налаштувань <guilabel
>Зображення-накладки</guilabel
> ви маєте побачити таблицю зі списком нових файлів. Для нових зображень буде показано стан <guilabel
>Не оброблено</guilabel
>. На карті неба буде показано лише зображення зі станом <guilabel
>Гаразд</guilabel
>. Причиною є те, що &kstars; потрібні дані щодо розташування, розміру та орієнтації зображень, перш ніж програма зможе показати ці зображення. Щоб змінити стан зображення на <guilabel
>Гаразд</guilabel
>, вам слід розв'язати завдання з прив'язки зображень або додати відповідні дані вручну — див. нижче. </para>
<para
>Для приготування ваших зображень для показу потрібно (лише один раз) розв'язати задачу з їхньої прив'язки до карти. Для цього виберіть пункт зображення у таблиці, натисніть на назві файла, а потім натисніть кнопку <guibutton
>Розв'язати</guibutton
> під таблицею. Мітка на кнопці розв'язування має перемкнутися на <guibutton
>Скасувати</guibutton
> на час розв'язування, а коли розв'язування буде успішно завершено, розв'язок буде показано у таблиці, а стан рядка зміниться на «Гаразд». Результати успішного розв'язування буде збережено у базі даних користувача, отже, повторно розв'язувати завдання з прив'язки не доведеться. Відповідне зображення після цього з'явиться на належному місці карти неба. Ви можете наказати програмі знайти розв'язки для декількох зображень одночасно, клацнувши на назві файла першого зображення, а потім клацнувши з одночасним утриманням натиснутою клавіші &Shift; на останньому зображенні. У відповідь буде позначено усіх файли зображень між цими двома пунктами. Далі, після натискання кнопки <guibutton
>Розв'язати</guibutton
> програма спробує знайти розв'язок для усіх зображень. Втім, &kstars; не намагатиметься знайти розв'язок для зображень зі станом <guilabel
>Гаразд</guilabel
>, і пропустить такі зображення. (Якщо вам потрібно повторно знайти розв'язок для зображень зі станом <guilabel
>Гаразд</guilabel
>, змініть стан на <guilabel
>Не оброблено</guilabel
> вручну і натисніть кнопку <guibutton
>Розв'язати</guibutton
>.) Може так статися, що при позначенні декількох зображень, знайти розв'язок вдасться не для усіх цих зображень. </para>
<para
>Прив'язка зображень іноді є складною справою. Причиною є те, що у системи немає даних щодо того, як масштабувати і розташувати зображення, тому пошук виконується наосліп. Щоб збільшити ймовірність успішного розв'язування, ви можете ввести приблизні координати за прямим сходженням та схиленням центра знімку до стовпчиків <guilabel
>ПС</guilabel
> та <guilabel
>Схил</guilabel
> рядка, розв'язок для якого ви намагаєтеся знайти. Ви також можете додати масштаб зображення у кутових секундах на піксель. Ви можете додати типовий масштаб праворуч від кнопки «Розв'язати» у полі із міткою <guilabel
>Типові кут. с/пк</guilabel
>, щоб в усіх спробах розв'язування було типово використано цей масштаб. Ви також можете додати масштаб безпосередньо до рядка і стовпчика таблиці. Цей масштаб матиме пріоритет над типовим. Ви можете вказати, який профіль StellarSolver має використати засіб розв'язування (ці профілі можна редагувати на вкладці <guilabel
>Вирівнювання</guilabel
> Ekos). Нарешті, ви можете скоригувати <guilabel
>Час очікування</guilabel
> на розв'язок у секундах. </para>
<para
>Якщо ви маєте проблемні зображення, прив'язати які не вдалося, ви можете наказати програмі показати їх попри це, ввівши значення (які не вдалося визначити засобу розв'язування) вручну до таблиці. Цими значеннями є ПС, Схил, кутові секунди на піксель, кут орієнтації та параметри сходу праворуч (або заходу праворуч). Після цього ви можете змінити стан на <guilabel
>Гаразд</guilabel
>, і &kstars; збереже ці значення до бази даних користувача так, наче вони є наслідком автоматичного розв'язування. </para>
<para
>На сторінці параметрів зображень накладок розміщено ще декілька засобів керування. Пункт <guilabel
>Показувати зображення-накладки</guilabel
> у верхній частині вмикає або вимикає цю можливість, тобто перемикає те, чи буде показано зображення-накладки на карті неба. </para>
<para
>За допомогою пункту <guilabel
>Максимальна розмірність зображення</guilabel
> можна керувати максимальну розмірність зображення, яку буде використано для зображень. Тобто, якщо ви розмістите зображення, які, наприклад, мають ширину 5000 пікселів, до каталогу <literal
>imageOverlays</literal
>, але у цьому полі вказано значення 1000, програма прочитає 5000-піксельні зображення буде прочитано, але потім спрощено до 1000-піксельних у ширину до показу. Так зроблено, щоб зменшити витрату пам'яті та ресурсів процесора цією можливістю. Ефективнішим за таку обробку буде розміщення готових зображень бажаної ширини до каталогу накладок. </para>
<para
>За допомогою пункту <guilabel
>Центрувати карту неба на позначеному</guilabel
> ви можете спростити навігацію до зображень-накладок без безпосередньої роботи з картою неба. Якщо пункт позначено, вам достатньо позначити рядок у таблиці накладок (наприклад, клацанням на полі назви файла), і фокус карти неба буде пересунуто до цього зображення, якщо його станом є <guilabel
>Гаразд</guilabel
>. Після цього можна буде рухатися від одного зображення до іншого натискаючи клавіші зі стрілками вгору-вниз на клавіатурі. </para>
</sect1>

<sect1 id="colors">
<title
>Кольори</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Кольори»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="colors_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Кольори»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка кольорів</secondary
></indexterm>
<indexterm
><primary
>Схеми кольорів</primary>
<secondary
>Налаштування</secondary
></indexterm
>Сторінка <guilabel
>Кольори</guilabel
> надає вам змогу змінити схему кольорів або визначити власну схему кольорів. Цю вкладку розділено між двома панелями: </para>
<para
>На лівій панелі показано список всіх елементів показу, колір яких можна налаштувати. Наведіть вказівник миші на елемент, колір якого ви бажаєте змінити, і клацніть лівою кнопкою миші, щоб викликати вікно вибору кольору, у якому ви зможете налаштувати колір елемента. Під списком знаходиться панель вибору <guilabel
>Режиму кольорів зірок</guilabel
>. Типово, &kstars; показує зірки їх <link linkend="ai-colorandtemp"
>справжнім кольором</link
>, що відповідає спектральному класу зірки. Але, ви також можете вказати, що зірки слід малювати у вигляді білих, чорних або червоних кружечків. Якщо ви використовуєте справжні кольори зірок, ви можете встановити рівень насиченості кольорів за допомогою поля <guilabel
>Інтенсивність кольору зірки</guilabel
>. </para>
<para
>На панелі праворуч показано список вже визначених схем кольорів. Існує чотири попередньо визначених схеми кольорів: <guilabel
>Типові кольори</guilabel
>, <guilabel
>Зоряна карта</guilabel
>, коли використовуються чорні позначки зірок на білому тлі, <guilabel
>Нічний вигляд</guilabel
>, коли для показу використовуються лише відтінки червоного кольору, щоб захистити очі, пристосовані до темряви, і <guilabel
>Безмісячна ніч</guilabel
> — реалістичніша темна тема. Крім того, як власну схему кольорів ви можете зберегти поточну схему кольорів, варто лише натиснути на кнопку <guibutton
>Зберегти як…</guibutton
>. Після цього ви зможете ввести назву нової схеми — ваша схема з’являтиметься у списку кожного наступного сеансу роботи з &kstars;. Щоб вилучити вашу схему кольорів, просто позначте її у списку і натисніть кнопку <guibutton
>Вилучити</guibutton
>. </para>
</sect1>

<sect1 id="fits-configure">
<title
>FITS</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «FITS»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="fits_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «FITS»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка FITS</secondary
></indexterm>
<para
><abbrev
>FITS</abbrev
> (Flexible Image Transport System або «Гнучка система для передавання зображень») — популярний відкритий стандарт для зберігання, передавання та обробки цифрових даних. Докладний опис можна знайти у <ulink url="https://en.wikipedia.org/wiki/FITS"
>відповідній статті Вікіпедії</ulink
>. За допомогою цієї сторінки ви можете налаштувати показ і обробку даних FITS у &kstars;. </para>
<para
>Ліву панель призначено для налаштовування самого засобу перегляду FITS. </para>
<para
>Позначте пункт <guilabel
>Переглядач FITS</guilabel
>, якщо ви хочете, щоб отримані зображення було автоматично показано у засобі для перегляду FITS. </para>
<para
>Пункт <guilabel
>Окрема вкладка перегляду</guilabel
> призначено для показу усіх отриманих зображень FITS на одній вкладці, замість показу кожного із зображень на окремій вкладці. Пункт <guilabel
>Єдине вікно захоплення</guilabel
> призначено для показу захоплених зображень FITS з усіх камер у одному вікні перегляду FITS, а не у окремих вікнах для кожної з камер. Пункт <guilabel
>Єдине вікно відкритих</guilabel
> призначено для показу відкритих зображень FITS у одному вікні перегляду FITS, а не у окремих вікнах для кожного з файлів, а пункт <guilabel
>Незалежне вікно</guilabel
> надає змогу зробити вікно перегляду FITS незалежним від &kstars;. </para>
<para
>На правій панелі буде показано список параметрів обробки. Пункт <guilabel
>Авторозтягування</guilabel
> можна позначити, якщо ви хочете, щоб програма завжди застосовувала автоматичне розтягування до зображень у перегляді FITS, пункт <guilabel
>Режим обмежених ресурсів</guilabel
>, якщо хочете вимкнути операції, які значно навантажують систему, а саме: <guilabel
>Автоусування мозаїчності</guilabel
> (мозаїчність із зображень не усуватиметься; буде показано лише зображення у тонах сірого кольору), <guilabel
>Автоматично WCS</guilabel
> (дані світової координатної системи не оброблятимуться; WCS пов’язує небесні координати із координатами зображення; буде вимкнено лінії екваторіальної сітки, ідентифікацію об’єктів та наведення телескопа) та <guilabel
>Просторовий куб</guilabel
> (не оброблятимуться зображення RGB; Буде показано лише зображення у тонах сірого кольору). Ви також можете вимкнути ці жадібні до ресурсів комп'ютера операції окремо. </para>
</sect1>

<sect1 id="indi_page">
<title
>INDI</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «INDI»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="indi_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «INDI»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>Докладний опис параметрів сторінки <guilabel
>INDI</guilabel
> можна знайти у розділі щодо <link linkend="indi-configure"
>налаштовування INDI</link
>. </para>
</sect1>

<sect1 id="ekos-window">
<title
>Ekos</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Ekos»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="ekos_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Ekos»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
>Ekos — набір астрографічних інструментів, повноцінне астрографічне рішення, яке може керувати усіма пристроями INDI, зокрема численними телескопами, ПЗЗ, DSLR, фокусувальниками, фільтрами тощо. У Ekos передбачено можливості високоточного слідкування з використанням зовнішнього і локального розв’язувачів, можливості автофокусування та автонавадення, а також можливості створення одного знімка або серії знімків з використанням потужного вбудованого інструмента обробки послідовностей знімків. Докладний опис <guilabel
>Ekos</guilabel
> можна знайти у <link linkend="ekos"
>розділі щодо Ekos цього підручника</link
>.. </para>
</sect1>

<sect1 id="xplanet-configure">
<title
>Xplanet</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Xplanet»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="xplanet_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Xplanet»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para
><ulink url="http://xplanet.sourceforge.net/"
>Xplanet</ulink
> (слід встановити окремо) — програма для показу зображень поверхні планет Сонячної системи. За допомогою цієї сторінки ви можете налаштувати показ і обробку даних <application
>Xplanet</application
> у &kstars;. </para>
</sect1>

<sect1 id="advanced">
<title
>Додаткові</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Додаткові»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="advanced_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Сторінка «Додаткові»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка «Додаткові»</secondary
></indexterm
>На сторінці <guilabel
>Додаткові</guilabel
> розміщено засоби керування додатковими аспектами поведінки &kstars;. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Атмосферна рефракція</primary
></indexterm
> Поле <guilabel
>Поправка на атмосферну рефракцію</guilabel
> визначає, чи буде розташування об’єктів скориговане відповідно до атмосферних ефектів. Оскільки, по суті, атмосфера Землі є деякою сферичною оболонкою, вона <quote
>заломлює</quote
> світло, що проходить ззовні до наших телескопів або очей. Найбільший ефект при цьому спостерігається для об’єктів поблизу горизонту, він змінює розрахований час сходу або заходу об’єктів на декілька хвилин. Зокрема, коли ви <quote
>спостерігаєте</quote
> за заходом Сонця, воно вже знаходиться за лінією горизонту, атмосферна рефракція спричинює до того, що нам здається що Сонце все ще знаходиться на небі. Зауважте, що поправка на атмосферну рефракцію не працює, якщо ви використовуєте <guilabel
>екваторіальні координати</guilabel
>. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Анімоване обертання</primary
></indexterm
> Поле <guilabel
>Використовувати анімацію під час обертання</guilabel
> визначає спосіб, у який відображаються зміни під час вибору нової позиції фокусу на небесній карті. Типово, ви спостерігатимете як небо повільно посувається або <quote
>перековзує</quote
> на нову позицію; якщо ви знімете позначку з цього поля, зоряна карта <quote
>миттєво перестрибуватиме</quote
> у нову позицію фокуса. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Небесні об’єкти</primary>
<secondary
>Надписи</secondary>
<tertiary
>Автоматично</tertiary>
</indexterm
>Якщо позначено поле <guilabel
>Додавати позначку до відцентрованого об’єкта</guilabel
>, до об’єкта, за яким слідкує програма, автоматично додаватиметься позначка з назвою. Після зміни об’єкта слідкування позначка зникатиме. Зауважте, що ви також можете додати до об’єкта сталу позначку з назвою за допомогою <link linkend="popup-menu"
>контекстного меню</link
> об’єкта. </para
><para>
<indexterm
><primary
>Небесні об’єкти</primary>
<secondary
>Приховування</secondary
></indexterm
>Миттєве перемальовування карти неба у &kstars; потрібне у трьох випадках: коли вибрано нове розташування фокуса (і позначено пункт <guilabel
>Використовувати анімацію під час обертання</guilabel
>), коли зображення неба перетягується за допомогою миші, і якщо вибрано великий крок за часом. У таких випадках програмі потрібно якнайшвидше переобчислити позиції всіх об’єктів, що може значно навантажити <abbrev
>ЦП</abbrev
>. Якщо <abbrev
>ЦП</abbrev
> не впорається з завданням, рух зображення буде уривчастим або загальмованим. Щоб боротися з цим, ви можете змусити &kstars; сховати деякі з об’єктів під час виконання таких операцій з миттєвого перемальовування, тобто залишити позначку у полі <guilabel
>Сховати об’єкти під час руху</guilabel
>. Порогове значення кроку за часом для приховування об’єктів визначається у полі з назвою <guilabel
>Також ховати, якщо крок за часом більший, ніж:</guilabel
>. Вказати тип об’єктів, які слід ховати можна у розділі <guilabel
>Параметри прихованих об’єктів</guilabel
>. </para>
</sect1>

<sect1 id="developer">
<title
>Розробник</title>
<screenshot>
<screeninfo
>Сторінка «Розробник»</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="developer_page.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Вікно «Розробник»</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>
<para>
<indexterm
><primary
>Вікно налаштування &kstars;</primary>
<secondary
>Сторінка для розробників</secondary
></indexterm
>На сторінці <guilabel
>Розробник</guilabel
> розташовано декілька пунктів, які можуть допомогти у діагностиці вад у &kstars;. Передбачено пункти для збереження зображення у каталогах журналу, що може допомогти у виявлені джерел негараздів. Звичайно, збереження зображень призведе до зменшення вільного місця на диску, тому цим слід користуватися обережно. </para
><para
>Можна зберегти такі зображення:</para>
  <itemizedlist>
<listitem
><para
>усі зображення фокусування, </para
></listitem>
<listitem
><para
>усі зображення наведення, </para
></listitem>
<listitem
><para
>усі зображення вирівнювання і </para
></listitem>
<listitem
><para
>зображення вирівнювання, які не вдалося розв'язати. </para
></listitem>
  </itemizedlist
><para
>Зображення буде збережено до тек поряд із основним каталогом журналу. Назвами тек будуть «guide», «autofocus», «align» і «align/failed». </para>
</sect1>

<sect1 id="customize">
<title
>Налаштування показу</title>

<para
>Існує декілька способів налаштувати зображення так, як вам хочеться.</para>
<itemizedlist>
<listitem
><para>
<indexterm
><primary
>Інформація</primary
><secondary
>Налаштування</secondary
></indexterm>
<indexterm
><primary
>Інформація</primary
><secondary
>Затінювання</secondary
></indexterm
>Список меню <menuchoice
><guimenu
>Параметри</guimenu
><guisubmenu
>Інформація</guisubmenu
></menuchoice
> призначено для перемикання показу панелей інформації. Крім того, ви можете керувати трьома інформаційними панелями за допомогою миші. Кожна панель містить рядки даних, які типово приховано. Ви можете визначити, чи слід показувати ці рядки, подвійним клацанням на панелі з метою <quote
>затінити</quote
> її. Ви також можете змінити розташування панелі перетягуванням її мишею. Коли панель торкається краю вікна, вона <quote
>прилипатиме</quote
> до цього краю під час зміни розмірів вікна. </para
></listitem>
<listitem
><para>
<indexterm
><primary
>Пенали</primary
><secondary
>Налаштування</secondary
></indexterm
>Список меню <menuchoice
><guimenu
>Параметри</guimenu
><guisubmenu
>Показані панелі</guisubmenu
></menuchoice
> призначено для перемикання видимості пеналів. Так само як і більшість панелей &kde;, пенали програми можна перетягувати у будь-яке місце, приєднувати до будь-якого краю вікна програми, або навіть повністю від’єднати від цього вікна, якщо їх розблоковано. </para
></listitem>
<listitem
><para>
<indexterm
><primary
>Схеми кольорів</primary
><secondary
>Вибір</secondary
></indexterm
>Іншу схему кольорів можна вибрати за допомогою списку меню <menuchoice
><guimenu
>Параметри</guimenu
><guisubmenu
>Схеми кольорів</guisubmenu
></menuchoice
>. Передбачено чотири попередньо визначені схеми кольорів, крім того, ви можете визначити власну схему кольорів у вікні <link linkend="config"
><guilabel
>Налаштовування — &kstars;</guilabel
></link
>. </para
></listitem>
<listitem>
<para>
<indexterm
><primary
>Рамки поля зору</primary
><secondary
>Опис</secondary
></indexterm
>Вибір <quote
>Рамки поля зору</quote
> можна здійснити за допомогою пункту меню <menuchoice
><guimenu
>Параметри</guimenu
><guimenuitem
>Рамки поля зору</guimenuitem
></menuchoice
>. Рамку поля зору буде зображено по центру вікна, щоб позначати точку, куди спрямовано погляд програми. Різні рамки мають різний кутовий розмір, ви можете використовувати рамку, щоб побачити область видимості певного телескопа. Наприклад, якщо ви оберете рамку поля зору <quote
>Бінокль 7x35</quote
>, на екрані буде показано коло з діаметром 9,2 градуси — це поле зору бінокля 7x35. </para>
<para>
<indexterm
><primary
>Рамки поля зору</primary
><secondary
>Налаштування</secondary
></indexterm
>Визначати власні рамки поля зору (або змінювати вже існуючі рамки) можна за допомогою пункту меню <guimenuitem
>Редагувати рамки поля зору...</guimenuitem
>. Цей пункт відкриває вікно Редактора рамок поля зору: </para>
<screenshot>
<screeninfo
>Редактор рамок поля зору </screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="fovdialog.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Редактор рамок поля зору</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>

<para
>Список попередньо визначений рамок поля зору показано ліворуч. Праворуч розташовано кнопки для додавання нової рамки, зміни властивостей виділеної рамки, або вилучення виділеної рамки зі списку. Зауважте, що ви можете змінювати і вилучати навіть чотири попередньо визначені рамки (якщо ви вилучите всі рамки, чотири типові буде поновлено під час наступного запуску &kstars;). Під цими трьома кнопками розташовано область попереднього перегляду, що відповідає виділеній у списку рамці. Натискання кнопок <guibutton
>Створити...</guibutton
> і <guibutton
>Редагувати...</guibutton
> відкриє вікно <guilabel
>Нова рамка поля зору</guilabel
>: </para>

<screenshot>
<screeninfo
>Створення рамки поля зору</screeninfo>
<mediaobject>
  <imageobject>
    <imagedata fileref="newfov.png" format="PNG"/>
  </imageobject>
  <textobject>
    <phrase
>Створення рамки поля зору</phrase>
  </textobject>
</mediaobject>
</screenshot>

<para>
<indexterm
><primary
>Рамки поля зору</primary
><secondary
>Визначення нової</secondary
></indexterm
>За допомогою цього вікна ви можете змінити чотири параметри, які визначають рамку поля зору: назву, розмір, форму і колір. Кутовий розмір рамки можна або напряму ввести у поле редагування <guilabel
>Поле зору</guilabel
> або скористатися для цього вкладками Окуляр/Камера, на цих вкладках можна обчислити кут поля зору за заданими параметрами вашого телескопа/окуляра або телескопа/фотокамери. П’ятьма доступними формами є: Коло, Квадрат, Перехрестя, Центр мішені і Напівпрозоре коло. Після того, як ви встановите всі чотири параметри, натисніть кнопку <guibutton
>Гаразд</guibutton
>, — тепер визначена вами рамка з’явиться у списку серед інших рамок. Доступ до неї також можна буде отримати зі списку меню <menuchoice
><guimenu
>Параметри</guimenu
><guisubmenu
>Рамка поля зору</guisubmenu
></menuchoice
>. </para>
</listitem>
</itemizedlist>

</sect1>

<sect1 id="skymap_orientation">
  <title
>Коригування орієнтації карти неба</title>
  <para
>Ви можете скоригувати різні параметри, щоб орієнтація карти неба відповідала тому, що видно у ваш оптичний інструмент. </para>
  <para
>Спочатку виберіть координатну систему, яка відповідає лафету. Для інструмента, який змонтовано екваторіально, перемкніться на режим екваторіальних координат у меню <guimenu
>Перегляд</guimenu
> або натисніть клавішу <keycap
>Пробіл</keycap
>. Пункт, який відповідає за перемикання координатної системи має назву <guilabel
>Перемкнутися на горизонтальний перегляд (горизонтальні координати)</guilabel
>, якщо поточним режимом є екваторіальні координати. Для інструмента, який змонтовано альтазимутально, або спостереження неозброєним оком перемкніться на горизонтальні координати за допомогою пункту меню <guimenu
>Перегляд</guimenu
>, який має назву <guilabel
>Перегляд небесного глобуса (екваторіальні координати)</guilabel
>. Цей пункт встановлює базову координатну систему для показу карти неба, а також встановлює початок відліку для орієнтації карти неба — зеніт або північ. </para>
  <para
>Якщо у вашому інструменті використано пряму призму, яка зазвичай використовується на телескопах Шмідта-Кассегрена та телескопах рефракторного типу, зображення через окуляр буде віддзеркалено горизонтально. Ви можете зробити так, щоб карта неба відповідала цьому, позначивши пункт <guilabel
>Віддзеркалений перегляд</guilabel
> у меню <guimenu
>Перегляд</guimenu
> або скориставшись клавіатурним скороченням <keycombo
>&Ctrl;&Shift;<keycap
>M</keycap
></keycombo
>. </para>
  <para
>Далі, для довільного обертання карти неба ви можете утримувати натиснутою клавішу &Shift; і перетягувати вказівник миші картою зоряного неба. Програма покаже тимчасову накладну панель із напрямком на північ або зеніт у певній точці і показаним кутом до вертикального напрямку проти годинникової стрілки. Орієнтація на зеніт та північ оновлюватиметься із обертанням зоряного неба. Якщо відпустити клавішу &Shift; або кнопку миші, дію з обертання буде припинено. З панорамуванням карти неба або фокусуванням на інших об'єктах встановлене вами обертання зберігатиметься, як відступ від еталонного напрямку. Еталонним напрямком є напрямок на північ при використанні екваторіальних координат і зеніт при використанні горизонтальних координат. Для нагадування, еталонний напрямок на тимчасовій накладній панелі зроблено суцільним і яскравим. Крім того, на тимчасовій накладній панелі позначено напрямок на схід за годинниковою стрілкою від півночі, якщо перегляд віддзеркалено, і проти годинникової стрілки, якщо перегляд не віддзеркалено. Для визначення та інвертування двох типових орієнтацій обертання можна встановити або скинути за допомогою підменю <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guisubmenu
>Орієнтація карти неба</guisubmenu
></menuchoice
>. Виберіть варіант <guilabel
>Північ внизу</guilabel
> або <guilabel
>Зеніт внизу</guilabel
> для обертання орієнтації на 180 градусів. </para>
  <para
>Якщо ви ведете спостереження за допомогою окуляра певного інструмента, ймовірно, вам слід виконати певне коригування. У типовому випадку великого добсонівського телескопа (або, загалом кажучи, ньютонівського телескопа на альтазимутальному лафеті) допоможе систематичне додаткове виправлення. Це виправлення є наслідком того, що ми стоїмо прямо під час користування телескопом, незалежно від кута, який тубус телескопа утворює з поверхнею Землі. Так само, якщо ми пересуваємо телескоп на певну висоту, потрібне додаткове виправлення, залежно від висоти об'єкта, щоб встановити відповідність між картою неба у програмі і тим, що видно крізь окуляр, якщо спостерігач стоїть прямо. Увімкнути виправлення можна вибором відповідного пункту виправлення на висоту спостерігача у підменю <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guisubmenu
>Орієнтація карти неба</guisubmenu
></menuchoice
>. Це виправлення має сенс лише у режимі горизонтальних координат. Його буде вимкнено при використанні екваторіальних координат. </para>
  <para
>Нарешті, нами надано декілька прикладів використання цих параметрів для різноманітних інструментів: <itemizedlist>
      <listitem
><para
>Спостереження неозброєним оком: виберіть горизонтальні координати і орієнтацію <guilabel
>Зеніт згори</guilabel
> у меню <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guisubmenu
>Орієнтація карти неба</guisubmenu
></menuchoice
>.</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Камера на телескопі, який змонтовано екваторіально: виберіть екваторіальні координати і скоригуйте орієнтацію карти неба так, щоб вона відповідала вашій камері. При наведенні лафета на різні частини неба орієнтацію має бути відтворено належним чином.</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Користування біноклем: ті самі параметри, що і для спостереження неозброєним оком</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Окуляр альтазимутального телескопа Шмідта-Кассегріна з вертикальною призмою: у меню <guimenu
>Перегляд</guimenu
> виберіть <guilabel
>Віддзеркалений перегляд</guilabel
>, а у підменю <guisubmenu
>Орієнтація карти неба</guisubmenu
> виберіть <guilabel
>Зеніт згори</guilabel
>. Нарешті, налаштуйте обертання вручну, щоб встановити відповідність перегляду в окуляр куту, який ви використовуєте у вашій висувній призмі.</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Використання телескопа наведення RACI на змонтованому альтазимутально телескопі, якщо дивитися на нього згори: ті самі параметри, що і для спостереження неозброєним оком, але вам слід скоригувати орієнтацію вручну, якщо телескоп наведено під кутом</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Використання телескопа-видошукача RACI на альтазимутально змонтованому телескопі при напрямку погляду крізь нього збоку: на додачу до згаданого вище, увімкніть виправлення на висоту спостерігача для відповідного боку телескопа.</para
></listitem>
      <listitem
><para
>Використання прохідного телескопа наведення (інвертований перегляд) на телескопі, який змонтовано альтазимутально: виберіть горизонтальні координати і орієнтацію карти неба <guilabel
>Зеніт внизу</guilabel
> у підменю <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guisubmenu
>Орієнтація карти неба</guisubmenu
></menuchoice
></para
></listitem>
      <listitem
><para
>Окуляр добсоніанівського телескопа: виберіть горизонтальні координати і у меню <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guisubmenu
>Орієнтація карти неба</guisubmenu
></menuchoice
> виберіть <guilabel
>Зеніт внизу</guilabel
> і позначте пункт виправлення на висоту спостерігача з вибором орієнтації ліворуч або праворуч, відповідно до конструкції телескопа. Потім скоригуйте орієнтацію вручну так, щоб вона відповідала зображенню у окулярі вашого телескопа. Після цього програма має стежити за полем зору належним чином.</para
></listitem>
    </itemizedlist>
  </para>
  <para
>У візуальній астрономії типовим є використання принаймні трьох різних інструментів: неозброєне око, телескоп-видошукач і основний телескоп. Орієнтації цих трьох засобів матимуть різні налаштування та потребуватимуть частої зміни всіх вищезгаданих параметрів. Щоб полегшити коригування цих параметрів разом, у KStars передбачено функціональну можливість <guilabel
>Перегляд</guilabel
>. Ця функціональна можливість доступна з меню <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guisubmenu
>Перегляди</guisubmenu
></menuchoice
> та його підпунктів. Перегляд <guilabel 
>Довільний</guilabel
> не є справжнім переглядом, а лише варіантом, який слід вибрати, якщо орієнтацію карти неба змінено вручну за допомогою описаних раніше параметрів. Решта переглядів є справжніми переглядами. Нові перегляди можна додавати, а наявні перегляди редагувати, вилучати чи змінювати за порядком за допомогою  пункту меню <menuchoice
><guimenu
>Перегляд</guimenu
><guisubmenu
>Перегляди</guisubmenu
><guimenuitem
>Редагувати перегляди...</guimenuitem
></menuchoice
>. Якщо вибрати цей пункт, буде показано вікно для керування переглядами: </para>
  <screenshot>
    <screeninfo
>Вікно керування переглядами карти неба</screeninfo>
    <mediaobject>
      <imageobject>
	<imagedata fileref="viewmanager.png" format="PNG"/>
      </imageobject>
      <textobject>
	<phrase
>Керування переглядами карти неба</phrase>
      </textobject>
    </mediaobject>
  </screenshot>
  <para
>Щоб видалити перегляд, просто виберіть перегляд у списку і виконайте його вилучення за допомогою кнопки <guibutton
>Вилучити</guibutton
>. Щоб змінити порядок переглядів, скористайтеся мишею, щоб перетягнути пункт перегляду, який ви хочете пересунути, і скиньте його в місце призначення між двома іншими пунктами. Щоб редагувати перегляд, позначте перегляд у списку і натисніть кнопку <guibutton
>Редагувати...</guibutton
>. Щоб створити перегляд, натисніть кнопку <guibutton
>Створити...</guibutton
>. Пункти <guibutton
>Редагувати...</guibutton
> і <guibutton
>Створити...</guibutton
> відкривають інтерфейс редактора перегляду: </para>
  <screenshot>
    <screeninfo
>Вікно для створення перегляду або редагування наявного</screeninfo>
    <mediaobject>
      <imageobject>
	<imagedata fileref="newview.png" format="PNG"/>
      </imageobject>
      <textobject>
	<phrase
>Редагувати/Створити перегляд</phrase>
      </textobject>
    </mediaobject>
  </screenshot>

  <para
>Поле <guilabel
>Назва</guilabel
> містить унікальну назву для перегляду. <guilabel
>Тип лафета</guilabel
> визначає, який напрямок буде використано для орієнтації, північ чи зеніт. Як правило, це можна встановити відповідно до типу лафета, що використовується для телескопа. Однак при використанні рефракторів і телескопів Шмідта-Касегрена (ТШК) з поворотною діагоналлю спостерігач буде схильний змінювати орієнтацію окуляра для зручності так, щоб окуляр залишався під фіксованим кутом відносно зеніту. З цієї причини доцільно вибрати <guilabel
>альтазимутальний</guilabel
> лафет, навіть якщо телескоп фактично встановлено на екваторіальному лафеті. Виберіть <guilabel
>Екваторіальний</guilabel
> лафет, якщо засіб фокусування не буде переорієнтовано, наприклад, якщо використовується камера на екваторіально встановленому телескопі. Для ньютонівських телескопів, які інвертують (тобто обертають на 180 градусів, але не змінюють орієнтацію) перегляду, позначте пункт <guilabel
>Віддзеркалений</guilabel
>. Це також правильний варіант для прямих рефракторів і видошукачів. У разі використання діагоналі висувної призми, призма зводить перевернуте зображення, перевертаючи його у напрямку вгору-вниз. Це призводить до загального віддзеркалення зображення зліва направо. Тому для телескопів, у яких використовується вертикальна призма, виберіть пункт <guilabel
>Віддзеркалене</guilabel
>. Спеціальний різновид призм, який називається призмою Амічі з дашком, не тільки зводить зображення вертикально, але і запобігає віддзеркаленню зображення зліва направо. Видошукачі з такою діагоналлю зазвичай називаються «правильним зображенням під прямим кутом» або RACI. Такі діагоналі також можуть бути використані на рефракторах і ТШК. У разі використання такої призми, яка створює правильне зображення, позначте пункт <guilabel
>Правильне</guilabel
>. Варіант <guilabel
>Віддзеркалено за вертикальною віссю</guilabel
> не зустрічається у типових астрономічних інструментах, але надається для повноти. Необхідно враховувати ще два фактори: один — це кут окуляра відносно напрямку відліку (північ / зеніт), а інший — орієнтація голови спостерігача (і поняття вертикалі), яку ми пояснювали під час опису функціональної можливості виправлення на зріст спостерігача. Ці два аспекти налаштовуються за допомогою єдиного повзунка під назвою <guilabel
>Кут окуляра</guilabel
>. Дві ілюстрації під повзунком показують інтерпретацію цього параметра; ліворуч, якщо дивитися спереду, що зручніше для ньютонівських телескопів, і праворуч, якщо дивитися ззаду, зручніше для рефракторів і телескопів Кассегрена. Спостерігач, природно, стоїть збоку, що робить зручнішим спостереження в окуляр, тому виправлення на зріст спостерігача регулюється автоматично відповідним чином. Для кутів окуляра, менших за -1 градус на повзунку, буде застосовано параметр <guilabel
>Виправлення на зріст спостерігача, праворуч</guilabel
>. Подібним чином, для кутів окуляра, які перевищують +1 градус, застосовується <guilabel
>Виправлення на зріст спостерігача, ліворуч</guilabel
>. При 0 градусах виправлення на зріст спостерігача не застосовується. На це виправлення вказує силует людини, що стоїть на відповідному боці телескопа. У нашому випадку більшість серійно виготовлених добсонівських телескопів мають виправлення близько +45 градусів. До речі, це виправлення також корисне для видошукачів з діагоналями. Можна явно вимкнути виправлення на зріст спостерігача, навіть якщо кут окуляра не дорівнює нулю. Це корисно, якщо зображення надходить із ПЗЗ-камери, кут якої не змінюється відносно корпусу телескопа (на відміну від голови спостерігача), або якщо дисплей, який показує карту неба KStars, встановлено на самому корпусі телескопа. У цьому випадку можна позначити пункт <guilabel
>Дисплей встановлено на телескопі</guilabel
>. Для протилежного ефекту, тобто коли кут окуляра дорівнює нулю, але спостерігач нахиляється, щоб дивитися в окуляр з одного з двох боків, встановіть кут окуляра на плюс або мінус 2 градуси, щоб увімкнути виправлення на зріст спостерігача; незначна різниця не буде помітна. Нарешті, можна активувати перегляд, щоб також встановити певне значення для поля огляду карти неба, наприклад, щоб встановити кут огляду видошукача. У цьому випадку можна позначити пункт <guilabel
>Також встановити поле огляду</guilabel
> і можна вказати приблизне поле огляду, яке потрібно налаштувати. Якщо цей пункт не позначено, рівень масштабування карти неба не змінюється під час застосування цього перегляду. </para>

</sect1
>&hips; </chapter>
