# &kstars;i kiirtutvustus

See peatükk kirjeldab &kstars;i kõige huvitavamaid ja kasulikumaid omadusi.

Selline näeb välja &kstars;i peaaken: Peaaken

Ülal on näha taevas, mille vaade on fokuseeritud parajasti idahorisondil tõusva Orioni tähtkuju kõige heledamale tähele Betelgeuse. Tähed on kujutatud realistlikes värvides ning suhtelise heledusega. Kõige heledamatele tähtedele on lisatud nimed (⪚ Betelgeuse). Orioni vöö tähtedest paremal, otse horisondi kohal on näha M 42 ehk Orioni udu. Lähemalt vaadates võib näha vasakul ülal planeeti Saturn. Taevakaardi kolmes nurgas on infokastid, mis näitavad käesolevat aega (KA: 12:29:51 2003-03-23), geograafilist asukohta (Baltimore, Maryland, USA) ja parajasti vaate keskmes asuvat objekti (Fookuses: Betelgeuse (alpha Orionis)). Taevakaardist ülalpool on kaks tööriistariba. Põhitööriistaribal leiab mitme menüüfunktsiooni kiirviidad, samuti ajasammu määramise vahendi, mille abil saab sätestada, kui kiiresti simulatsiooni kell edasi tättab. Vaateribal on nupud, mis lülitavad erinevate taevakehade näitamist sisse või välja. Akna allservas on olekuriba, kus näidatakse objekti nime, kui mõnel klõps teha, ning hiire kursori asukoha taevakoordinaate (otsetõus ja kääne).

## Kus ma asun?

Esimene asi, mida tasub teha, on määrata oma geograafiline asukoht. Vaikimisi oletab &kstars;, et sa asud Greenwichis Suurbritannias (kus paikneb Kuninglik Observatoorium ning ühtlasi nullmeridiaan ehk pikkuskraad 0). On väga usutav, et tegelikult sa Greenwichis ei viibi, mistõttu tundub igati mõtteka tegevusena asukoht muuta.

Ava aken Geograafilise asukoha määramine, valides menüüst Seadistused elemendi Sea geograafiline asukoht... või vajutades tööriistaribal gloobuse ikooni või kasutades klahvikombinatsiooni Ctrl g.

Aken Geograafilise asukoha määramine näeb välja selline: Geograafilise asukoha muutmine Asukoha määramise aken

Me pakume sulle siin võimalust valida enam kui 2500 juba eelnevalt määratud linna seast. Oma asukoha saad valida loendis sobivat linna ära märkides. Iga linna kujutab kaardil pisike punktike, kui mõni linn loendis märgitakse, siis ilmub sellele kohale kaardil punane niitristik.

Mõistagi ei ole eriti mõistlik otsida konkreetset linna kõiki 2500 asukohta läbi kerides. Otsimise lihtsustamiseks võib loendit filtreerida, sisestades kaardi all asuvasse kastidesse teksti. Joonisel näidatud juhul on kasti Linnafilter kirjutatud Ba, kasti Maakonna/provintsifilter M ning kasti Riigifilter USA. Pane tähele, et kõigil nimekirjas leiduvatel linnadel on linna, osariigi ja riiginimes esindatud otsimisstringides antud tähekombinatsioon ja et filtrikastide all olev sõnum teatab, et filtritele vastas seitse linna. Tähele tasub panna ka seda, et leitud seitse linna on kaardil märgitud valgetena, ülejäänud linnad on aga jäänud halliks.

Nimekirja võib filtreerida ka asukoha järgi. Klõpsates maailmakaardil suvalisele punktile, näidatakse nimekirjas ainult neid linnu, mis jäävad klõpsatud asukohast kuni kahe kraadi kaugusele. Praegu on võimalik otsida kas nime või asukoha, mitte aga mõlema järgi korraga. Ehk teisisõnu — kui klõpsad kaardil, eiratakse nimefiltreid ning vastupidi.

Infot parajasti valitud asukoha pikkus- ja laiuskraadi ning ajavööndi kohta näidatakse akna allservas asuvates kastides. Kui arvad, et need väärtused ei ole täpsed, võid neid muuta ning klõpsuga nupul Lisa nimekirja salvestada oma arusaama asukoha parameetritest. Määrata saab ka täiesti uue asukoha, kui vajutad nupule Puhasta väljad ning sisestad uue asukoha andmed. Pane tähele, et täita tuleb kõik väljad, välja arvatud lisavõimalusena pakutav Maakond/provints, enne kui on võimalik lisada uus asukoht loendisse. &kstars; laeb automaatselt kasutaja lisatud asukoha ka kõigi järgmiste seansside ajal. Kuid pane samas tähele, et vähemalt praegu on ainus võimalus kasutaja loodud asukoha eemaldamiseks kustutada vastav rida failist `~/.kde/share/apps/kstars/mycities.dat`.

Kui oled lisanud mõne uue asukoha (või muutnud olemasolevaid), saada palun muudetud fail `mycities.dat` ka meile, et me võiksime lisada sinu muudatused oma põhinimekirja.

## Mis aeg on?

Järgmine asi, mida võiks ette võtta, on aja ja/või kuupäeva muutmine. Kui &kstars; käivitub, sünkroniseeritakse aeg sinu arvuti kellaga ning &kstars;i kell kulgeb edasi reaalajas. Kui soovid kella peatada, vali menüüst Aeg käsk Peata kell või vajuta tööriistaribal ikooni Paus. Kella on võimalik panna normaalsega võrreldes aeglasemalt või kiiremini (ja isegi tagurpidi!) käima tööriistaribal leiduva ajasammu regulaatori abil. Keritaval kastil on kaks üles/alla keritavate nuppude valikut. Esimene võimaldab valida 83 võimaliku ajasammu seast. Teine liigub korraga ajaühiku võrra üles- või allapoole, mis lubab ajasammu märksa kiiremini ja suuremas ulatuses muuta.

Rakendusele võib määrata suvalise aja või kuupäeva, kui valida menüüst Aeg käsk Sea aeg... või klõpsata tööriistaribal liivakella-ikooni. Aknas Aja määramine kasutatakse &kde;le tavapärast ajavaliku elementi, kus on kolm keritavat kasti tunni, minutite ja sekundite määramiseks. Kui sul peaks aga tekkima tahtmine kell taas käesoleva aja peale tagasi seada, vali menüüst Aeg käsk Sea kell hetkele Praegu.

&kstars;i praegune versioon ei suuda aru saada ajamäärangust, mis on varasem kui 1. oktoober 1752 või hilisem kui aasta 8000. Need piirangud seab peale kasutatav &Qt; kuupäeva/ajaklass. Me loodame järgmistes versioonides võtta kasutusele omaenda kuupäeva/ajaklassi, mille võimalused oleksid avaramad.

## Vaatame nüüd ringi!

Kui aeg ja asukoht on määratud, võib hakata uurima, mida siis üldse näha saab. Vaadet saab liigutada nooleklahvidega. Kui hoida samal ajal all klahvi &Shift;, liikumiskiirus kahekordistub. Vaadet saab liigutada ka hiirenuppu alla vajutades ning seda edasi lohistades. Pane tähele, et liigutamise ajal ei näidata mitte kõiki objekte. Selle põhjuseks on soov kahandada CPU koormust objketide asukoha ümberarvutamisel, mis muudab liigutamise sujuvamaks (vaateseadistuste aknas saab määrata, mis peaks liigutamise ajal varjatud olema). Vaate suuruse (suurendustaseme) muutmiseks on seitse võimalust:

1. Klahvid + ja -

2. Suurendus/vähendusnupud tööriistaribal

3. Menüü Vaade käsud Suurenda/Vähenda

4. Menüü Vaade käsk Suurendusnurk..., mis võimaldab kraadides määra vaatevälja nurga.

5. Kerimine hiirerattaga

6. Hiire liigutamine üles-alla, kui alla on vajutatud &MMB;.

7. Klahvi &Ctrl; allhoidmine ja samal ajal vaate hiirega lohistamine võimaldab tõmmata taevakaardile ristküliku ning hiirenupu vabastamisel suurendatakse vaadet vastavalt tõmmatud ristküliku suurusele.

Pane tähele, et suurendamise korral võib näha ka tuhmimaid tähti, kui on määratud suurendamisseadistustes.

Vähenda vaadet, kuni näed rohelist joont. See kujutab sinu kohalikku horisonti. Kui sa ei ole &kstars;i seadeid muutnud, näed horisondi all ühtlast rohelist värvi, mis kujutab maapinda. Näha on ka valge joon, mis kujutab taevaekvaatorit (kujuteldav joon, mis jagab taevalaotuse põhja- ja lõunapoolkeraks). Kollakaspruun joon aga kujutab ekliptikat ehk rada, mida Päike paistab järgivat oma aastasel teekonnal. Seepärast võib Päikese alati leida kuskilt ekliptikalt ning üsna lähedal sellele on ka planeedid.

## Taevakehad

&kstars; võib näidata tuhandeid taevakehasid: tähed, planeedid, komeedid, asteroidid, täheparved, udukogud, galaktikad. Vaikimisi näidatakse tähti valgete ringidena, mida ümbritseb vastavalt nende realistlikule värvile värviline piirjoon. Planeete näidatakse vähenduse korral värviliste punktidena, kuid suurendades võib näha nende tegelikku kuju. Päikesesüsteemi välised objektid (täheparved, udukogud ja galaktikad) on näha sümbolitena, mille värv osutab kataloogi, millesse nad kuuluvad (Messier, NGC või IC). Enamik Messieri objekte on suurema suurenduse korral näidatud reaalsete kujutistena. Need Päikesesüsteemi välised objektid, mille kohta on lisapilte või -infot, on näidatud muu värviga (vaikimisi punane). Klõps objektil toob olekuribale tema kohta käiva info. Topeltklõps tsentreerib vaate objektil ning lülitab sisse tema jälgimise (nii jääb vaade aja kulgedes objektile fokuseerituks). Klõps hiire parema nupuga avab hüpikmenüü, kus leiab lisainfot ja -võimalusi.

### Hüpikmenüü

Selline näeb välja hiire parema nupu klõpsuga avanev hüpikmenüü Orioni udu puhul:

M 42 hüpikmenüü M 42 hüpikmenüü

Hüpikmenüü sisu oleneb mõnevõrra sellest, millist tüüpi objektil klõps hiire parema nupuga tehti, kuid põhimõtteliselt on selline, mida kohe kirjeldame. Kui soovid, võid kohe ka vaadata põhjalikumat infot hüpikmenüü kohta.

Ülemises osas asuvad infokirjed (neid ei saa käskudena kasutada). Ülemised kolm kirjet näitavad objekti nimetust/nimetusi ja tüüpi. Järgmised kolm kirjet näitavad objekti tõusu, kulminatsiooni ja loojumise aega.

Keskmises osas on käsud, mida saab objekti kohta rakendada, näiteks Fokuseeri ja jälgi, Lähemalt... (see avab üksikasjaliku info dialoogi), Lisa silt ja Lisa/eemalda liikumise jälg (ainult Päikesesüsteemi objektide puhul).

Alumises osas on viidad valitud objekti piltidele ja/või infomaterjalidele. Kui tead veel mõnda &URL;-i, mis pakub antud objekti kohta infot või kujutavat materjali, saad lisada omaloodud viida objekti hüpikmenüsse käsuga Lisa viit....

### Taevakehade otsimine

Nime kandvaid objekte saab otsida, kui klõpsata tööriistaribal otsinguikooni, valida menüüst Fookus käsk Otsi objekti... või kasutada klahvikombinatsiooni &Ctrl;F. Objekti otsimise aken näeb välja selline: Objekti otsimise aken Objekti otsimise aken

Aken toob loendina ära kõik &kstars;i andmebaasis leiduvad nime kandvad objektid. Paljud neist on esindatud vaid katalooginimega (näiteks NGC 3077), mõned aga ka levinud nimetusega (näiteks Veekeerise galaktika). Otsingul saab rakendada nii nime kui objekti tüübi filtreid. Nime filtreerimiseks kirjuta akna ülaosas tekstikasti midagi ning näed, et nimekiri toob ära vaid sellised nimetused, mis vastavad sinu sisestatud tekstile. Tüübi järgi filtreerimiseks vali vajalik tüüp akna allosas olevast liitkastist.

Märgi nimekirjas soovitud element ning vajuta nupule OK. Vaade fokuseerub valitud objektile. Pane tähele, et kui objekt asub horisondist allpool, hoiatab rakendus sind, et ainus, mida sa näha võid, on maapind (selle saab muuta nähtamatuks aknas Vaateseadistused või klõpsuga vaateriba nupul Maapind).

Objekti jälgimine lülitatakse automaatselt sisse, kui vaade on objektile tsentreeritud akna Objekti otsimine abil, topeltklõpsuga objektil või hiire parema nupuga avatava hüpikmenüü käsuga Fokuseeri ja jälgi. Jälgimise saab välja lülitada vaadet liigutades, vajutades põhitööriistaribal ikooni lukk või valides menüüst Fookus käsu Jälgi objekti.

## Vaate kohandamine

Vaadet saab mitmel moel muuta just selliseks, nagu ise soovid.

- Teistsuguse värviskeemi saab valida menüükäsuga Seadistused Värviskeemid. Rakendus pakub omalt poolt neli eelnevalt määratud värviskeemi, kuid vaateseadistuste aken võimaldab sul määrata ka omaenda värviskeemi.

- Tööriistade näitamist või peitmist saab määrata menüüst Seadistused Tööriistaribad. Sarnaselt KDE tööriistaribade tavakäitumisele saab neid lohistada sinna, kuhu sulle just meeldib, ning siduda akna mis tahes servaga või isegi aknast täielikult lahutada.

- Infokastide näitamist või peitmist saab määrata menüüst Seadistused Infokastid. Lisaks sellele saab infokastidega tegelda hiire abil. Igal kastil on lisaandmeridu, mis on vaikimisi varjatud. Neid saab sisse/välja lülitada topeltklõpsuga kastil selle kokkukerimiseks. Kastide asukohta on võimalik muuta neid hiirega lohistades. Kui kast jõuab akna servani, jääb ta ka akna suuruse muutmisel serva külge kleebituks.

- Vaatevälja sümboli saab valida menüükäsuga Seadistused Vaatevälja sümbolid. Vaateväli tähendabki just vaate välja. Vaatevälja sümbolit näidatakse akna keskel märkimaks, kuhu vaade on suunatud. Erinevatel sümbolitel on erinev nurga suurus, sümboliga võib näidata, milline on vaade läbi konkreetse teleskoobi. Kui näiteks valid vaatevälja sümboli 7x35 binokkel, joonistatakse vaatele ring 9,2-kraadise läbimõõduga, mis vastabki 7x35 binokli vaateväljale.

  Määrata saab omaenda vaatevälja sümboleid (või muuta olemasolevaid), kui kasutada menüükäsku Redigeeri vaatevälja sümboleid..., mis käivitab vaatevälja redaktori:

  Vaatevälja sümbolite redaktor Vaatevälja sümbolite redaktor

  Vasakul asub määratud vaatevälja sümbolite nimekiri. Paremal on nupud uue sümboli lisamiseks, esiletõstetud sümboli omaduste redigeerimiseks ning esiletõstetud sümboli eemaldamiseks nimekirjast. Pane tähele, et redigeerida või eemaldada saab ka nelja eelnevalt määratud sümbolit (kui eemaldad kõik sümbolid, taastatakse neli vaikesümbolit &kstars;i järgmisel käivitamisel). Nende kolme nupu all on eelvaatluse aken, kus on näha nimekirjas esile tõstetud sümbol. Klõps nupule Uus... või Redigeeri... avab akna Uus vaatevälja sümbol:

  Uus vaatevälja sümbol Uus vaatevälja sümbol

  See aken võimaldab muuta nelja vaatevälja sümbolit defineerivat omadust: nimi, suurus, kuju ja värv. Sümboli nurga suuruse saab kirjutada otse tekstiväljale Vaateväli või arvutada see välja kaamerakaardil vastavalt teleskoobi parameetritele. Valida on nelja kuju vahel: ring, ruut, ristik, märklaud. Kui kõik neli parameetrit on määratud, klõpsa nupule OK ning sümbol ilmub määratud sümbolite nimekirja. Samuti saab seda seejärel kasutada menüüs Seadistused | Vaateväli

Lisaks neile seadistustemenüü valikutele on paljud rakenduse kohendamise võimalused saadaval vaateseadistuste aknas, mida käsitleb põhjalikult järgmine peatükk.