# &kdevelop;i algõpe — tutvustav ülevaade

Nüüd, kus &kdevelop;i IDE on paigaldatud, kerkib küsimus, midas sellega õieti peale hakata? Et tegemist on keeruka rakendusega, kulub selle tundmaõppimiseks omajagu aega, eriti kui sa pole varem sedalaadi integreeritud arenduskeskkonnaga kokku puutunud.

Me üritame sinu õpiprotsessi lihtsustada, näidates samm-sammult, kuidas luua KDE lhtne C++-keeles rakendus. Selleks vaatleme järgmisi asju:

- Milline näeb üldse välja &kdevelop;i IDE.
- Kuidas luua uus projekt.

## Kõige esimene pilk &kdevelop;ile

### Väljanägemine

&kdevelop;i esmakordsel käivitamisel avaneb umbes selline vaatepilt:

&kdevelop;i esialgne välimus

### Töötsoon ja tööriistavaate kaardid

Siinsel esialgsel kujul kasutab &kdevelop; niinimetatud IDEAl kasutajaliidese režiimi. Maksimaalse suurusega töötsooni ümbritsevad vasakul, all ja paremal nuppude read, mis toimivad samamoodi nagu kaardid kaartidega vaate korral. Mõnel neist kaartidest klõpsates avatakse niinimetatud tööriistavaate aken, kus saad tegutseda mõne konkreetse ülesande kallal.

### Menüü ja tööriistaribad

Ülal asub, nagu ikka, menüüriba, selle all mitu rida tööriistaribasid, millest osa on algul tühjad. Need täidetakse siis, kui avad projekti ja asud selle kallal tööle.

### Olekuriba

Päris akna allservas on olekuriba, mis näitab mitmesuguste ülesannete kohta lühiinfot.

### Abi

Lisaks menüüst Abi avatavatele võimalustele, mis pakuvad vastuseid konkreetsematele küsimustele, näeb teatud lühiinfot olekuribal ja kaht tüüpi kohtspikritena.

### Mida see menüükirje teeb?

Kui viid hiirekursori mõne menüükirje peale, näed enamasti olekuribal teatud lühiinfot. Tavaliselt see lihtsalt kordab kirje nime, kuid mõnikord annab ka mõnevõrra rohkem infot käsu kohta.

### Mis on selle elemendi nimi?

Paljude elementide korral ilmub lühiinfoga kohtspikker, kui jätad hiirekursori hetkeks selle kohale seisma. See on kasuks kiiremaks orienteerumiseks tööriistaribadel ja tööriistavaadete kaartidel IDEAl-režiimis, kui IDE on seadistatud näitama nuppudel ainult ikoone.

### Mida see element teeb?

Paljude IDE elementide kohta on ka saadaval veidi laiendatumad kohtspikrid. Vali menüükäsk Abi Mis see on? või vajuta kiirklahvi &Shift;F1, mille järel hiirekursor võtab küsimärgi kuju. Sellega mõnele elemendile klõpsates näedki pikemat kohtspikrit. Samuti võid avada mõne menüü ja klõpsata menüükirjele (nii aktiivsele kui ka mitteaktiivsele, mis on hallikas), et sellist infot näha.

### Mis peitub menüüdes?

Menüüribal paikneb kümme menüüd. Enamik neist täitub märkimisväärsel määral alles pärast seda, kui oled avanud projekti, millega soovid töötada, mõni aga vajab täitumiseks vähemalt ühe dokumendi lahtiolekut. Lühidalt võimaldavad menüüd ette võtta allpool loetletud asju.

Siin on toodud ainult ülevaade. Täpsemalt tutvustab menüüside ja nende sisu osa Käskude seletused.

Fail

- ### Tavalised toimingud

  Need on päris tavalised: failide loomine, avamine, salvestamine, trükkimine ja sulgemine ning mõistagi ka &kdevelop;ist väljumine.

  ### Faili lähtestamine

  Lisaks saab siin tühistada muudatused, laadides faili esialgse sisu uuesti.

Redigeerimine

- See menüü saab kasutada siis, kui dokument on avatud.

  ### Tavalised toimingud

  Siit leiab tavalised tagasivõtmise ja uuestitegemise ning lõikamise, kopeerimise ja asetamise toimingud. Samuti saab siin mitmel moel tekstiplokke valida.

  ### Otsimine ja asendamine

  Menüüst Redigeerimine leiab väga võimsa otsingutööriista. Lisaks tavalistele otsimis- ja asendustoimingutele parajasti aktiivses dokumendis võimaldab see sooritada ka globaalset otsimist ja asendamist. Nii saab kõik oma projekti faili korraga ette võtta.

  ### Täiustatud tekstiredigeerimine

  Lisaks on mitmeid võimalusi aktiivne dokument ümber vormindada ja lasta automaatselt lõpetada osaliselt kirja pandud tekst.

Vaade

- Nagu menüüd Redigeerimine, saab sedagi menüüd õieti ainult siis tarvitada, kui on avatud projekt. Sellisel juhul on seal muu hulgas järgmised toimingud:

  ### Liikumise ajalugu

  Võimaldab liikuda edasi ja tagasi kasutatud dokumentides &etc;

  ### Vigade jlgimine

  Võimaldab liikuda lähtekoodi reale, kus esines viimase kompileerimise/ehitamise käigus vigu.

  ### Tööriistavaadete haldamine

  Võimalus näidata või peita tööriistavaadete aknaid või dokke.

  ### Redaktoriga seotud toimingud

  Mõned kirjed menüüs Vaade lubavad määrata kasutatava redaktori omadusi. Kui selleks on &kate; komponent (põimitud võimas tekstiredaktor), siis saab kasutada järgmisi võimalusi:

  - Reamurdmise kontroll dokumendiaknas.

  - Mitme dokumendiakna serval paikneva elemendi näitamine või peitmine: reanumbrid, ikoonid, lisaks ka järjehoidjamärgid kerimisribal.

  - Lähtekoodi kokkuvolditud (ajutiselt peidetud) sektsioonide näitamise kontroll.

Projekt

- Kogu tegevus &kdevelop;is on koondunud projektide ümber, mis koondavad endasse lähtekoodifaile, ehitamise haldamisega seotud faile ja muud informatsiooni. Selles menüüs saab määrata, millist projekti kasutada, millised on selle omaduse ja veel üht-teist. Märkimist väärivad järgmised võimalused:

  ### Ava projekt

  Võimaldab luua uusi projekte, avada olemasolevaid ja importida projekte teistest keskkondadest.

  ### Projekti valikud

  Võimalus määrata terve hulk projektide omadusi.

  ### Klasside haldamine

  Võimalus lisada projekti uusi klasse ja uurida klasside päriluspuud.

  ### Projekti levitamine

  Võimalus ehitada projekti levitamispaketid (distributsioon).

Ehitamine

- Selle menüü sisuks on projekti kompileerimine ja dokumenteerimine. Sellel on ennekõike mõtet avatud projekti korral. Sellisel juhul on siin järgmised võimalused:

  ### Kompileerimine, linkimine, käivitamine

  Võimalus kompileerida ja linkida terve projekt või selle osad ning käivitada rakendus IDE seest.

  ### Ehitamise ettevalmistamise toimingud

  See sõltub oluliselt ehitamissüsteemist, mida sa projektis kasutad. Automake'i projektide korral saab tööle panna `Makefile.cvs` ja `configure`. Samuti saab tõlgitud failid projektist eemaldada.

  ### Rakenduse paigaldamine

  Võimaldab paigaldada rakenduse nii kohalikesse kataloogidesse kui ka süsteemsetesse kataloogidesse, mida saab kasutada ainult administraator (root).

  ### API dokumentatsioon

  Võimaldab ehitada või eemaldada projekti Doxygeni-põhise API dokumentatsiooni vastavalt projekti valikutele.

Silumine

- Kuigi see menüü täidetakse kirjetega kohe, kui projekt on aktiivne, on sellest mõistagi ennekõike kasu siis, kui projekt on juba kompileeritud koos silumisinfoga (selle saab kindlaks määrata menüükäsuga Projekt Projekti valikud...). Sellisel juhul on seal järgmised võimalused:

  ### Tavalised siluri toimingud

  Menüü Silumine esimesed kirjed avavad &GNU; siluri GDB graafilise kasutajaliidese. See lubab käivitada ja peatada oma rakenduse siluris ning seda mitmel moel läbida.

  ### Katkestuspunktid

  &kdevelop; pakub mitmeid võimalusi määrata oma rakenduse lähtekoodi katkestuspunkte. Üks võimalus on kasutada menüükäsku Muuda katkestuspunkti.

  ### Põhjalikum silumine

  Muud menüü Silumine kirjed võimaldavad veelgi üksikasjalikumat programmi analüüsi. Nende kohta info nägemiseks kasuta kiirklahvi &Shift;F1.

Aken

- Selle sisu on üsna tavapärane. Sa saad valida mis tahes avatud dokumendiakna või neid sulgeda. Samuti võid valida mitme dokumendiakna sulgemise korraga.

Tööriistad

- &kdevelop; on igati kohandatav. Sa võid valida oma dokumentidele meelepärase redaktori, lisaks saab kasutada väliseid ja pluginatest tööriistu, mis laiendavad tublisti IDE võimalusi. Enamik neist tööriistadest ongi kasutatavad menüü Tööriistad vahendusel.

  ### Põhjalikum redigeerimine

  Menüü Tööriistad ülemine osa on pärit kasutatavast redaktoripluginast. Lemmikredaktori saad valida menüükäsuga Seadistused KDevelopi seadistamine... Redaktor. Kui oled avanud redigeeritava dokumendi, võimaldab menüü Tööriistad ülemine osa kasutada mitmeid täiustatud redigeerimise käske.

  ### Veebisaidi haldamine

  Kui aktiivne dokumendiaken sisaldab HTML-lehekülge (⪚ sellist, mida näitab sektsioon Dokumentatsioon), on menüüs Tööriistad teatud kirjed, mis lubavad hallata veebilehekülgi.

  ### Muud tööriistad

  Tavaliselt on menüüs veel terve rida tööriistu vastavalt sellele, mida parajasti teed. Nende kohta info nägemiseks kasuta kiirklahvi &Shift;F1.

Seadistused

- See menüü lubab näidata või peita menüüriba, tööriistaribad ja olekuriba. Samuti saad seadistada kiirklahve, tööriistaribasid, märguandeid, redaktorit ja KDevelopi üldist käitumist.

Abi

- Siin saab avada KDevelopi käsiraamatu, lugeda Qt dokumentatsiooni, avada manuaalilehekülgi (tavapärane UNIX-i man-lehekülgede vormindus) ja infolehekülgi (GNU manuaalide vormindus), anda teada vigadest ning näha infot KDevelopi versiooni ja autorite kohta.

## Kuidas alustada uut projekti — &appwizard;

KDevelop lubab sul väga vähese vaevaga luua korraliku programmi.

&appwizard; abil saab hõlpsasti luua projekti juba eelnevalt defineeritud projektimallide alusel. Sul tuleb vaid valida, millist laadi projekti soovid luua, mis sellele nimeks anda ja kuhu see luua.

Vali Projekt -> Uus projekt. Ilmub uue projekti loomise dialoog. Oletame, et soovid luua tavalise KDE projekti. Niisiis vali C++ -> KDE -> Lihtne KDE rakendus. Anna sellele nimi, näiteks helloworld. Vaikimisi määratakse selle asukohaks /home/sinukodukataloog/helloworld. Kui oled aknas asjade määramise lõpetanud, klõpsa nupule Edasi. Järgmises aknas saad määrata teatud valikuid, kusjuures ka siin on üsna mõistlikud valikud ette antud. Klõpsa taas EDasi. Nüüd näed .h- ja .cpp-failide malle. Taas võid jätta kehtima vaikeväärtused ja klõpsata Edasi. Nüüd näed teadet, et programm on loodud.

Programmi käivitamiseks vali Ehitamine -> Käivita programm. Saad teate, et esmalt tuleb käivitada automake ja tema sõbrad. Klõpsa OK. Programm ehitatakse ja käivitatakse ning ilmub sinu uue programmi aken, mis kuulutab "Hello World". Nüüd võid programmi redigeerima asuda ja lisada vajalikke võinmalusi, omadusi jne.